prop · GZ03102 · 2012-04-16 00:00:00 — 38Socialstyrelsen (2012), Lägesrapport . 39Socialstyrelsen (2012), Lägesrapport . Färre kommuner hade brist på särskilt boende för äldre av landets kommuner att behovet av särskilda boendeformer för äldre var täckt. Andelen kommuner som har täckt behovet har ökat . Sedan investeringsstödet till ny- och ombyggnad till särskilt boende för äldre samt byggande av trygghetsboende för personer infördes och fram till har stöd beviljats för 6 753 nybyggda lägenheter och för 1 983 ombyggda.41 Olika skäl till att äldre avstår från Cirka 40 700 personer i gruppen eller äldre avstod från hemtjänst på grund av kostnaden enligt . Detta var en ökning jämfört med och 2004.42 Andelen personer som avstod från hemtjänst var högre bland äldre med lägre inkomst och bland ensamboende än bland övriga äldre. Dålig personalkontinuitet och bristande kvalitet bedöms vara bidragande faktorer till att äldre avstod från . Enligt undersökning bland personer som är och som saknar hjälp behöver olika hjälpinsatser. Det gällde framför allt kvinnor, ensamstående och äldre med dålig självupplevd hälsa. En avsevärd del av de hjälpbehov som uppgavs, ingår dock normalt inte i rätten till bistånd enligt SoL.43 Fler äldre köpte privata tjänster Studier visar att äldre personer med låga inkomster och låg utbildningsnivå i högre grad fick hjälp av närstående, medan de med höga inkomster oftare köpte tjänster på marknaden. gjorde RUT-avdrag i gruppen eller äldre med en taxerad årsinkomst på eller mer. I inkomstgruppen gjorde i samma åldersgrupp RUT-avdrag.44 Valfrihetssystem införda i flera kommuner Av landets 290 kommuner har 248 ansökt och beviljats stimulansmedel för att förbereda eller utveckla valfrihetssystem enligt lagen (2008: 962) om valfrihet, förkortad LOV, inom äldreomsorgen och för stöd till personer med funktionsnedsättning. hade 94 kommuner inrättat tjänster av detta slag. Ytterligare 69 kommuner hade beslutat att införa sådana tjänster, medan 98 kommuner inte tagit ställning. Övriga 29 kommuner har beslutat att inte införa 40Boverket, Bostadsmarknaden 20112012. 41Boverket (2011), Investeringsstöd till äldrebostäder. 42SCB (2006), Hushållens ekonomi. 43Socialstyrelsen (2012), Behovsbarometern äldre. 44Socialstyrelsen (2012), Lägesrapport . valfrihetssystem enligt LOV. Den tjänst med valfrihet som kommunerna Skr. 2011/12:102 oftast erbjuder eller planerar för är hemtjänst i ordinärt boende.45 Enligt har LOV förbättrat kommunernas verksamhetsuppföljning, då de innan beslut om valfrihetssystem noga har behövt analysera kostnadsläge, effektivitet och kvalitet i den egna verksamheten. var enligt den officiella statistiken 211 000 personer beviljade hemtjänst, jämfört med 205 800 personer 2009. För särskilt boende var motsvarande antal 93 900 personer . Korttidsvård beviljades 8 100 personer . I jämförelse med 2009 hade antalet personer som fick hemtjänstinsatser ökat till skillnad från antalet personer i särskilt- och korttidsboende som i stället minskat. Insatserna utfördes till allra största delen i regi, se tabell 4.2. Insatser till personer som är har även beviljats enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Omkring 4 900 äldre personer hade sådana insatser , varav 2 800 hade insatsen bostad med särskild service och 1 100 hade daglig verksamhet. I jämförelse med samma tidpunkt 2009 har det skett en liten ökning av antalet personer med insatser i enlighet med LSS. kan dessa personer behålla assistansersättning enligt (numera 51 kap. socialförsäkringsbalken) och personlig assistans som de hade beviljats innan de fyllt . Beviljat timantal kan däremot inte utökas. Tabell 4.2 Antal personer som var beviljade insats enligt SoL, varav enskild regi/vårdgivare % varav enskild regi/vårdgivare % varav enskild regi/vårdgivare % *) I antalet ingår även personer som endast får matdistribution, trygghetslarm eller snöröjning. Källa: , Registret över socialtjänstinsatser till äldre personer och till personer med funktionsnedsättning. 45 (2012), Valfrihetssystem ur ett befolknings- och patientperspektiv, slutredovisning, 2012. hälso- och sjukvård Skr. Insatserna avser hälso- och sjukvård i särskilt boende samt motsvarande insatser i ordinärt boende i de drygt hälften av landets kommuner som har övertagit ansvaret för hemsjukvården. Antalet personer som var mottagare av hälso- och sjukvård som kommunen ansvarar för uppgick till 161 997. av dessa var eller äldre. Kommunernas sammanlagda kostnader för vård och omsorg om äldre 2010 var . Den största delen av denna kostnad, , avsåg kostnader för äldre i särskilt boende, se tabell 4.3. Med kostnader avses bruttokostnader minskade med interna intäkter samt med intäkter från försäljning av verksamhet till andra kommuner och landsting.47 Kostnaderna för vård och omsorg om äldre i ordinärt boende uppgick till och har ökat med jämfört med . För , som ingår i insatsen ordinärt boende, uppgick kostnaden till , vilket motsvarar drygt två tredjedelar av kostnaden för ordinärt boende. Det är en ökning med , , jämfört med . har också antalet äldre med hemtjänst och antalet beviljade hemtjänsttimmar ökat. Tabell 4.3 Kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre 20062010 Miljarder kronor, löpande priser Vård och omsorg i ordinärt boende Vård och omsorg i särskilt boende Källa: SCB, Statistiska meddelanden OE 30 , OE 25 . Kostnaden för vård och omsorg om äldre, mätt i kostnad per invånare , var i genomsnitt högst i kommungruppen glesbygdskommuner. Därefter hade kommungruppen storstäder de högsta kostnaderna. Kostnaderna ökade i samtliga kommungrupper . Den största ökningen skedde i kommungruppen storstäder där kostnaderna ökade med . 46Socialstyrelsen (2012), Äldre vård och omsorg . 47Kostnadsbegreppet ändrats jämfört med tidigare års skrivelser, dels har definitionen av kostnader ändrats, dels redovisas kostnaderna enbart i löpande priser. Skälet till förändringen är att samma kostnadsbegrepp ska användas i skrivelsens samtliga avsnitt för att möjliggöra jämförelser mellan kommunernas olika verksamheter. Diagram 4.1 Kostnader per invånare för vård och omsorg om äldre (Skr. 2011/12:102 och äldre), per kommungrupp 2006 och 2010 Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Källa: Kommunernas räkenskapssamandrag, SCB:s befolkningsstatistik. Antalet anställda inom den kommunalt finansierade vården och omsorgen om äldre uppgick till 228 200 , varav var månads- eller timanställda hos enskilda utförare. Antalet anställda motsvarar 163 900 årsarbeten, exklusive långtidsfrånvaro. Det totala antalet anställda minskade inom den kommunalt finansierade vården och omsorgen oavsett utförare med 11 400 personer mellan 20072010. Antalet årsarbeten har ökat med 800 . Personaltätheten var lägre i boenden som drivs av enskilda utförare jämfört med de kommunalt drivna.48 Under 20082010 mätte 57 kommuner personalkontinuiteten för personer med två eller fler hemtjänstinsatser per dag mellan och 22. Mätningarna visade att dessa hemtjänstmottagare i genomsnitt mötte 13 vårdbiträden eller undersköterskor som gav dem vård och omsorg. Genomsnittet var oförändrat . Den kommun som hade lägst personalkontinuitet hade 7 olika personer per hemtjänstmottagare, den som hade högst personalkontinuitet hade 19 personer per hemtjänstmottagare. 48 (2012), Lägesrapport Antalet anställda samt antalet årsarbeten inom den kommunalt finansierade vården och omsorgen om äldre, enskilda utförare** frånvaro*** Antalet anställda inkluderar långtidslediga och sjukskrivna. *Antalet anställda inom vård och omsorg om äldre och personer med funktionsnedsättningar har fördelats på de båda verksamheterna med stöd av fördelningen av kostnaderna enligt räkenskapssammandraget . **Antal anställda hos enskilda utförare har skattats med stöd av den andel av verksamheten som har bedrivits i enskild regi, enligt verksamhetsstatistik, . ***Med långtidsfrånvaro avses frånvaro eller längre för föräldraledighet, sjukdom, utbildning m.m. Källa: (2012). Personalens utbildningsnivå var förhållandevis låg Generellt har personalen i den vård och omsorg som kommunerna finansierar en förhållandevis låg formell yrkesutbildning. var månadsanställda i särskilt boende vårdbiträden eller undersköterskor. var andelen med gymnasial yrkesutbildning inom vård och omsorg . Genomsnittet för enskilda utförare och kommunala utförare låg på ungefär samma nivå . Inom kommunernas vård och omsorg om äldre saknade av enhetscheferna eftergymnasial utbildning och hade som högst en tvåårig sådan utbildning. Hälften av enhetscheferna hade en högskole- eller universitetsutbildning som omfattar minst 120 poäng enligt det gamla poängsystemet.49 Omvårdnadslyftet ska stärka den grundläggande kompetensen Omvårdnadslyftet är en utbildningssatsning för äldreomsorgens medarbetare som pågår under 20112014. Satsningen syftar till att stärka både den grundläggande kompetensen för undersköterskor och vårdbiträden och den kompetens som behövs för specialiserade arbetsuppgifter. har regeringens uppdrag att förbereda, administrera och löpande följa upp Omvårdnadslyftet. 49 (2012), Lägesrapport . kommuner har ansökt och av dessa har uppgett att de kommer Skr. 2011/12:102 att använda bidraget för hela äldreomsorgen. 4.4Insatser för personer med funktionsnedsättningar Följande nationella mål gäller för handikappolitiken (prop. 2011/12:1 utg. omr. 9, bet. 2011/12:SoU1, rskr 2011/12:127 och 128): -en samhällsgemenskap med mångfald som grund, -att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, och -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. Det handikappolitiska arbetet ska inriktas särskilt på: -att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionsnedsättning, -att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionsnedsättning, och -att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Målsättningen med verksamhet enligt LSS är att underlätta det dagliga livet för personer med omfattande funktionsnedsättning och främja full delaktighet i samhällslivet. Enskilda ska ges största möjliga inflytande över hur insatserna ges. Kommunen ska enligt SoL verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och att leva som andra. Kommunen ska medverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd samt inrätta bostäder med särskild service. Kommunen ska vidare planera sina insatser och i planeringen samverka med samt andra samhällsorgan och organisationer. Låg andel av dem som har insatsen daglig verksamhet går vidare till arbete avslutade 5 400 personer att delta insatsen daglig verksamhet. Ungefär en tredjedel av dessa personer fyllde och avslutade därmed insatsen på grund av ålder. De övriga har sannolikt fått försämrad hälsa för att delta i daglig verksamhet eller har gått vidare till andra former av sysselsättning och arbete, t.ex. lönebidragsanställning. har i tidigare undersökningar 2011/12:1, utg. omr. 9, bet. 2011/12:SoU1, rskr 2011/12:127 och 128. konstaterat att en mycket låg andel personer med daglig verksamhet i kommande lägesrapporter.51 Öppna jämförelser visade på fortsatta utvecklingsbehov inom kommunerna för personer med funktionsnedsättning publicerade 2011 för öppna jämförelser av kommunernas verksamhet för personer med funktionsnedsättning. Tyngdpunkten mätning var densamma som i mätningen 2010, dvs. förutsättningar att ge stöd till personer med psykisk funktionsnedsättning samt en granskning av kommunernas webbplatser inom funktionshindersområdet. Öppna jämförelser 2011 visade bl.a. att kunskapen om behovet av stöd hos personer med psykisk funktionsnedsättning behöver stärkas. av kommunerna hade gjort en behovsinventering tillsammans med landstingen . Kommunerna hade, liksom 2010, bara begränsad information i alternativa format på sina webbplatser. av kommunerna hade information som läses upp och av kommunerna hade information på lättläst svenska.52 Den nya tillståndsplikten för assistansbolag skapar förutsättningar för ökad kvalitet får inte en enskild person utan tillstånd av yrkesmässigt bedriva sådan personlig assistans som avses i 9 § 2 LSS. Enligt uppgifter från hade 1 269 ansökningar om att anordna personlig assistans inkommit till myndigheten fram till . Av dessa var 177 ansökningar som gällde verksamheter som ännu inte hade startat.53 påbörjade sin tillståndsgivning . Totalt fattade beslut i 459 ärenden fram till , varav i form av avslag. De vanligaste orsakerna till avslag var kompetensbrist inom LSS-området () eller anmärkningar avseende personlig vandel (). har därutöver avvisat 26 ansökningar som innehöll väsentliga formella brister. Kommunernas webbplatser saknade ofta information om överklaganden Informationen på kommunernas webbplatser har blivit allt mer tillgänglig. Det visade öppna jämförelser av stöd till personer med funktionsnedsättning. Nästan alla kommuner hade kontaktuppgifter på webben till handläggare av stöd och service till personer med funktionsnedsättning. ansåg dock att det var en brist att endast var tredje kommun hade information om hur den 51 (2012), Lägesrapport . 52 (2012), Öppna jämförelser 2012. 53 (2012), Lägesrapport . för att överklaga. fortfarande begränsad, såväl när lättläst svenska som teckenspråk och uppläst information.54 Fler kommuner erbjöd kompetensutveckling till personal som ger stöd till personer med psykisk funktionsnedsättning Allt fler kommuner erbjöd kompetensutveckling och handledning till personal som ger stöd till personer med psykisk funktionsnedsättning. av kommunerna har dessutom tagit fram en flerårig kompetensutvecklingsplan för denna personalgrupp. Planerna handlar bl.a. om personalförsörjning och om hur kommunerna ska förstärka den befintliga personalens kompetens. Personal som arbetar med boendestöd efterfrågar utbildning i missbruksproblematik och neuropsykiatriska diagnoser eftersom dessa målgrupper kommit att bli mer aktuella för boendestöd.55 Antalet boende i en och samma gruppbostad har ökat Tillsynen av gruppbostäder visar att antalet boende ofta är fler än det av rekommenderade antalet som är tre till fem. I vissa fall har iakttagit att det kan vara upp till tolv boende i samma gruppbostad. slår i sina beslut fast att stora grupper medför en ökad risk för att kvaliteten blir för låg. Gruppbostäder bör enligt vara integrerade i vanliga bostadsområden. Myndigheten noterar dock att det finns återkommande iakttagelser om samlokalisering av gruppbostäder och annan verksamhet enligt LSS, exempelvis servicelägenheter och korttidsvistelse. Samlokalisering med äldrebostäder förekommer också. framhåller också att utbud av stimulans och fritidsverksamhet som erbjuds i gruppbostäder i vissa fall brister i kvalitet.56 Kränkningar, hot och våld förekom har tidigare lyft fram allvarliga brister i personalens bemötande i särskilda boenden. Enligt resultat från tillsyn i några utvalda kommuner, tycks dessa brister kvarstå. Bristerna handlade om kränkningar av enskildas integritet samt situationer med inslag av hot och våld i samband med konflikter mellan boende och personal eller mellan boende. Faktorer som bidrog till detta var enligt hög arbetsbelastning och begränsade möjligheter till fortbildning hos personalen, liksom brister i stöd och ledning. Chefer kunde ha ansvar för flera verksamheter, ibland med olika inriktningar och för olika 54Socialstyrelsen (2012), Lägesrapport . 55Socialstyrelsen (2012), Lägesrapport . 56Socialstyrelsen (2011), Tillsynsrapport . har i dessa fall ställt krav på åtgärder för att Skr. 2011/12:102 säkerställa att bristerna undanröjs.57 Ökad kunskap om behoven Allt fler kommuner söker aktivt information om vilka behov personer med psykisk funktionsnedsättning har. Drygt hälften av kommunerna uppgav att de hade någon form av uppsökande verksamhet, vilket var en viss ökning . genomförde 143 kommuner inventeringar och 2010 hade antalet ökat till 171. Behoven avsåg framför allt boende, sysselsättning, fritid och ekonomi.58 Antal personer med insatser enligt LSS fortsatte att öka hade ca 62 100 personer, exklusive personer med vård och stöd som enda insats, en eller flera insatser enligt LSS. Det movarar en ökning . Det fanns stora variationer mellan såväl län som kommuner, när det gäller antal personer med beslut om insats enligt LSS i förhållande till befolkningen. I , län och fanns 2010 de lägsta andelarna av befolkningen med LSS-insatser, . I och fanns den högsta andelen av befolkningen med LSS-insatser, ca 0,9 procent.59 57Socialstyrelsen (2012), Lägesrapport . 58Socialstyrelsen (2012), Lägesrapport . 59Socialstyrelsen, Register över insatser enligt LSS. Antal personer med beslut om insats Källa: , Register över insatser enligt LSS. Enligt LSS finns tio slag av insatser, varav kommunerna ansvarar för nio av dessa. Daglig verksamhet var den LSS-insats som flest personer hade beviljats ca 30 000 personer. Daglig verksamhet är exempel på en stödinsats som för många fyller en viktig funktion för att främja delaktighet i samhällslivet. Fem av nio insatser har ökat , medan korttidsvistelse, ledsagarservice, personlig assistans och avlösarservice har minskat . Det bör observeras att denna statistik inte visar hela omfattningen. Vissa kommuner erbjuder insatser, s.k. servicetjänter, utan ett individuellt biståndsbeslut och därmed ingår dessa insatser inte i denna statistik. Av de totalt 111 100 som har behov av insatserna var män. Männen var fler än kvinnorna i nästan alla åldrar samt för samtliga typer av insatser. gavs 2010 till barn eller ungdomar som var , till personer som var i åldrarna och till personer som var eller äldre. För barn och ungdomar var korttidsvistelse och korttidstillsyn de vanligaste insatserna. För personer i åldern var de vanligaste insatserna daglig verksamhet och bostad med särskild service för vuxna. Även för de allra äldsta var bostad med särskild service den vanligaste insatsen.60 Kommunernas kostnader för insatser för personer med funktionsnedsättning uppgick till ca (inkl. kommunernas kostnader för assistansersättning), vilket innebär att kostnaderna har ökat mätt i 60 , Register över insatser enligt LSS. Huvuddelen av kommunernas kostnader, , Skr. 2011/12:102 avsåg kostnader för insatser enligt LSS och reglerna för assistans- utgjorde kostnaderna för bostad med särskild service av dessa kostnader och kostnaderna för personlig assistans . Enligt 51 kap. social försäkrings balken har kommunen ett finansieringsansvar för personer som har beviljats assistansersättning. Kommunernas kostnader för insatser till personer med Miljarder kronor, löpande pris Summa insats enligt SoL/HsL Bostad med särskild service Personlig assistans enl LSS och Övriga insatser enligt LSS Summa insatser enligt LSS/ Källa: SCB, Statistiska meddelanden OE 30 , OE 25 . Kostnaderna för insatserna 2010, mätt i fasta priser varierade mellan olika kommungrupper från i förortskommuner till storstäder upp till i kommungruppen kommuner i glesbefolkad region. Kostnaderna har ökat med mellan för alla kommungrupperna. Diagram 4.2 Kommunernas kostnader per invånare , för insatser till personer med funktionsnedsättning 2006 och 2010 Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Källa: Kommunernas räkenskapssammandrag, SCB:s befolkningsstatistik. Det finns ingen särskild statistik över antalet anställda som arbetar i verksamheter som ger stöd till personer med funktionsnedsättning. Utifrån Kommuners och Landstings personalstatistik, som endast redovisar kommunalt anställda, går det dock att särskilja tre yrkeskategorier. Antalet personliga assistenter uppgick till 27 300. Det var en minskning jämfört med föregående år då antalet var 28 700. Andelen kvinnor uppgick till . Två tredjedelar av de personliga assistenterna var månadsavlönade, medan resterande andel hade timlön. Antalet vårdare i dagverksamhet var 2010 ca 7 900, en ökning jämfört med . Andelen månadsavlönade uppgick till och timavlönade till . Antalet vårdare i gruppboenden var ca 33 500. Det var en ökning jämfört med . Könsfördelningen bland vårdare i såväl dagverksamhet som i gruppboenden var densamma som bland personliga assistenter, kvinnor. Fördelningen mellan månadsavlönade och timavlönade vårdare i gruppboenden var respektive . Motsvarande fördelning bland vårdare i dagverksamhet var respektive . Följande nationella mål gäller för socialtjänstpolitiken (prop. 2011/12:1, utg. omr.9, bet. 2011/12: SoU1, rskr 2011/12:127 och 128): att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt socialt utsatta situationer, och att stärka skyddet för utsatta barn. Individ- och familjeomsorgen omfattar socialt arbete som bedrivs i kommunens regi eller med finansiering enligt SoL och LVM, lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, och . Detta avsnitt delas upp i tre delar: ekonomiskt bistånd, vuxna personer med missbruks- eller beroendeproblem samt barn och ungdom. De olika delarna redovisas var för sig nedan och målen anges i samband med detta. bistånd (inkl. administration), till vuxna missbrukare, övrig vuxenvård. Kostnaden för familjerätts- och familjerådgivningsverksamheter är . Kostnaderna för individ- och familjeomsorg per invånare varierade mellan olika kommuntyper. Högst kostnad hade kommunerna i kommungruppen storstäder med ca samt i glesbygdskommuner där kostnaden var ca . Lägst kostnad hade kommunerna i kommungrupperna förortskommuner till större städer samt turism- och besöksnäringskommuner med ca per invånare. Jämfört med 2006 var kostnaderna 2010 högre i fyra kommungrupper: större städer, glesbygdskommuner, kommuner i tätbefolkad region samt kommuner i glesbefolkad region. För t.ex. kommungruppen turismkommuner och varuproducerande kommuner hade kostnaderna minskat med respektive . Detta avsnitt presenterar kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd enligt SCBs räkenskapssammandrag, medan avsnitt 4.6 beskriver utbetalt ekonomiskt bistånd enligt över utbetalt ekonomiskt bistånd av kommunerna. 3 Kommunernas kostnader för individ- och familjeomsorg per Skr. 2011/12:102 invånare 2006 och 2010 Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Källa: Kommunernas räkenskapssammandrag, SCB:s befolkningsstatistik. En stor del av de anställda inom individ- och familjeomsorgen var socionomer. Enligt undersökning arbetskraftsbarometern hade närmare hälften av arbetsgivarna med socionomer anställda, huvudsakligen kommuner, sökt sådan personal . Arbetsgivarna bedömer att tillgången på nyutexaminerade sökanden har varit god, medan det har varit balans vad gäller sökande med yrkeserfarenhet. Arbetsgivarna bedömde att antalet anställda socionomer kommer att vara oförändrat eller öka något de närmaste åren.61 Antalet personer med anställning i kommunernas individ- och familjestatistik uppgick till 26 200 . Det är en ökning . av de anställda var kvinnor och av de anställda var månadsanställda medan resterande var timanställda. 61 SCB (2011). Rätten till ekonomiskt bistånd regleras i SoL och prövas i varje enskilt fall. Bistånd beviljas då den enskilde själv inte kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på något annat sätt. Biståndet ska utformas så att det stärker den enskildes resurser att leva ett självständigt liv. Målet är att hjälpa den enskilde så att denne kan klara sig utan ekonomiskt bistånd, dvs. hjälp till självförsörjning. I väntan på detta har den enskilde under vissa förutsättningar och efter individuell behovsprövning rätt till ekonomiskt bistånd.