prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — De regionala innovativa miljöerna kan i högre utsträckning, bl.a. genom sin fokusering på prioriterade områden och sina globala styrkeområden, bidra till en hållbar nationell tillväxt. I detta arbete är det 2012/13:30 betydelsefullt med ett väl utvecklat samarbete mellan näringslivet, regionala organ, utbildningsanordnare på grundskole-, gymnasie- och högskolenivå samt andra aktörer som är viktiga för den regionala utvecklingen. Ett viktigt verktyg för ett sådant långsiktigt samarbete är de regionala kompetensplattformar som är etablerade i alla län. Vidare kan universitet och högskolor stå för förnyelse och dynamik, och EU:s strukturfondsprogram kan bidra till att stimulera ett ännu större regionalt engagemang med inriktning mot samverkan. Regeringen anser att samspelet mellan europeiska program för forskning och innovation, program för att främja entreprenörskap, strukturfondsprogram, landsbygdsprogram och nationella program bör utvecklas för att bidra till ökad samordning och ta tillvara synergier i genomförandet. Omvärldsbevakning och deltagande i olika EU-program ökar möjligheterna att hitta europeiska samarbetspartner för att ta tillvara lärdomar av olika insatser men är också ett sätt för en region att utveckla sina strategiska insatser ur ett konkurrensperspektiv. Att ta tillvara och effektivt utnyttja dessa resurser på regional och nationell nivå samt EU-nivå i det regionala tillväxtarbetet kommer att ställa krav på långsiktighet, strategisk planering och ett regionalt ledarskap där ett utvecklat samspel mellan olika intressenter på regional och nationell nivå blir en avgörande faktor. En bärande del för att uppnå dessa krav är att arbeta mer med strategier som mobiliserar, samlar och fokuserar resurserna i en region. Regionala strategier bör exempelvis, när det gäller de små och medelstora företagen, kunna bidra till att utveckla de fördelar som många av dessa företag kan uppnå genom att på lokal och regional nivå gå samman i affärsdrivna företagsnätverk eller kluster för att bl.a. underlätta kontakter och samverkan med företag i andra företagsnätverk, nationellt och internationellt, med universitet och högskolor samt med näringslivet. Som en följd av arbetet med att ta fram en nationell innovationsstrategi och som ett led i förberedelsearbetet inför kommande strukturfondsprogram har flera regioner tagit fram, eller är på väg att ta fram, regionala innovationsstrategier. Regeringen anser att det är betydelsefullt att utveckla arbetet med långsiktiga regionala strategier, inte minst med prioritering av starka innovationsmiljöer. Regeringen anser att berörda myndigheter, inte minst Verket för innovationssystem och , i ökad utsträckning bör bistå regionerna i arbetet med att utveckla långsiktiga och regionalt förankrade strategier. 11.8Ökad spridning av forskningsbaserad kunskap om arbetsliv, arbetsmiljö och företagshälsovård I skrivelsen En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 2010˗2015 (skr. 2008/09:248) anges att ett prioriterat område är att få till stånd en ökad medvetenhet och kunskap om arbetsmiljö i hela samhället är ett prioriterat område för arbetsmiljöpolitiken. För att uppnå en hög sysselsättningsgrad är det nödvändigt med en arbetsmiljö som inte slår ut människor på grund av skador eller ohälsa. Arbetsmarknaden och arbetsmiljön ska Prop. 2012/13:30 också ge förutsättningar för dem som står utanför arbetsmarknaden att utifrån sina förutsättningar ges möjlighet att få anställning. Kunskapen från arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen behöver förmedlas ut i samhället för att komma till nytta vid beslutsfattande och praktiskt arbetsmiljöarbete. Utifrån detta samt i ljuset av de demografiska utmaningar samhälle och arbetsliv står inför, behöver nyttiggörandet av forskningen i fråga om arbetsliv, arbetsmiljö och företagshälsovård öka. Av budgetpropositionen för (prop. 2012/13:1, utg. omr. 14) följer att regeringen utökar kunskapsspridningsuppdrag till att myndigheten ska inrätta en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. Funktionen ska inte bedriva egen forskning utan vara en kunskapsförmedlande resurs och nyttiggöra arbetsmiljö- och arbetslivsforskning. Detta är ett sätt att stärka den kunskapsspridning inom området som redan görs av andra aktörer. Det finns även ett behov att förmedla en mer sammanhängande bild av detta breda och vittomfattande kunskapsområde, som även bedrivs i mång- och tvärvetenskapliga miljöer. Regeringen bedömer att kunskapsspridningen inom arbetslivs- och arbetsmiljöområdet kommer att vara fortsatt prioriterad. Med forskningens infrastruktur avses t.ex. centrala eller distribuerade forskningsanläggningar, databaser, biobanker eller storskaliga beräknings-, analys- och modelleringsresurser som instrument för forskningen. Dessa resurser är avgörande för möjligheten att bedriva högklassig forskning. I takt med att infrastrukturerna blir allt mer omfattande och kostnadskrävande är det nödvändigt att utveckla dem gemensamt på regional, nationell eller internationell nivå. har i uppdrag att finansiera nationell forskningsinfrastruktur och medverkan i internationell infrastruktur medan universiteten och högskolorna har ett ansvar för lokal infrastruktur och utrustning. 12.1Europeiska spallationskällan (ESS) Regeringens bedömning: Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör öka med totalt 20132016 för att finansiera planering, konstruktion, drift, utveckling och demontering av den europeiska spallationskällan. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: Den europeiska spallationskällan (European Spallation Source, ESS) är en spallationskälla för Med hjälp av neutronstrålning kan ett föremåls struktur i tre dimensioner bestämmas. Detta möjliggör studier av exempelvis ett proteins struktur och funktion i förhållanden som liknar de där molekylen verkar i sin ursprungliga miljö. ESS planeras att byggas i ESS är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur som har skett i . Stödet från andra länder för att bygga ESS i är ett tecken på den starka ställning som svensk forskning har i . kommer att främja utvecklingen av svensk forskning ytterligare. Dessutom beräknas konstruktionen och driften av ESS att leda till positiva effekter för näringslivet både regionalt och nationellt. I det svenska anbudet för ESS som lämnades fanns en uppskattning av konstruktionskostnaden till i 2008 I anbudet ingick en utfästelse att hälften av kostnaden för konstruktionen av ESS ska finansieras av , och . har utfäst sig att bidra av konstruktions- kostnaden, och . Konstruktionen av accelerator och strålmål för ESS kommer att pågå Därefter vidtar utbyggnaden av laboratorier även en utfästelse från att bidra av de totala bildades det svenska aktiebolaget (European Spallation Source) som har till uppgift att planera, uppföra och driva spallationskällan ESS Budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Bolaget ägs nu till av den svenska staten och till av den danska staten. Verksamheten i bolaget har inletts med en uppdatering av projektplanen och upprättandet av en teknisk och vetenskaplig plan. Projektplanen avser en uppdatering av kostnaderna för konstruktionen av anläggningen i inklusive den senaste teknikutvecklingen av accelerator och målstation utifrån bl.a. internationella erfarenheter av konstruktion av spallationskällor. Denna inledande fas involverar forskning och forskare från flera länder. klar /2013. signerade de länder som deltar i arbetet med ESS en avsiktsförklaring, ett s.k. Memorandum of Understanding, om att delta i kostnadsöversynen med målet att delta i konstruktionen och driften av har 18 länder signerat denna avsiktsförklaring. Parallellt med kostnadsöversynen och den inledande konstruktionen av ESS förs förhandlingar med de deltagande länderna där deras finansiering och andel i projektet närmare kommer att definieras. samband med dessa förhandlingar behandlas även vilken organisationsform som ESS fortsatt bör drivas inom. konstruktionen av ESS sker både med kontanta medel och i natura, s.k. in-kind, dvs. genom att deltagande länder som en andel av sin finansiering av anläggningen levererar eller konstruerar en del av ESS. När översynen är färdig /2013 kommer den bl.a. att ligga till grund för övriga deltagande länders beslut om finansiering av de Prop. 2012/13:30 resterande av totalkostnaden. För att möjliggöra bildandet av och finansiera dess verksamhet, såsom uppdatering av projektplanen, den inledande konstruktionen och det europeiska samarbetet, har anslag för forskning och forskningsinformation ökat med . Vidare kommer och att delfinansiera ESS. Dessa medel är dock inte tillräckliga för att täcka åtagande för ESS. Uppräknat med inflationen kan andel av totalkostnaden beräknas bli . Det kommer att krävas ytterligare statlig finansiering på . Kostnaderna för konstruktionen av ESS är inte desamma under alla konstruktionsåren, utan de högsta kostnaderna finns i början av konstruktionsfasen. Mot denna bakgrund bör anslaget för forskning och forskningsinformation till öka med totalt åren 20132016 för planering, konstruktion samt framtida kostnader för drift och utveckling av infrastrukturanläggningen ESS. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. ytterligare 2015 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: Det finns tre mycket stora infrastrukturprojekt som planeras och byggs i , den europeiska spallationskällan ESS, synkrotronen och det nationella centret för livsvetenskap SciLifeLab. I budgetpropositionen föreslås utökade medel för ESS och SciLifeLab (prop. 2012/2013:1). Synkrotronljuskällan är nu är under uppbyggnad norr om och öppnar upp för världsledande forskning inom materialvetenskap, strukturbiologi, övriga livsvetenskaper och energi- och miljöforskning. finansieras huvudsakligen av men även av Verket för innovationssystem, och i län. Det föreslagna utökade anslaget till för forskningsinfrastruktur möjliggör för rådet att ge ytterligare finansiering för vidareutveckling av . utgör en forskningsinfrastruktur av stor betydelse för hela Ytterligare medel bör tillföras 2012/13:30 för att möjliggöra att ska kunna färdigställs och utvecklas till en världsledande kostnadseffektiv anläggning med hög teknisk prestanda. Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör därför öka med totalt 20142016 för . Anslaget bör öka med 2014, med ytterligare 2015 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. För att kunna upprätthålla en forsknings- och undersökningsverksamhet av hög kvalitet på havsmiljöområdet och för att kunna klara de åtaganden som har gentemot EU och internationella konventioner krävs det en ändamålsenlig fartygskapacitet. I propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) bedömde regeringen att de svenska forskningsfartygen borde samlas i rederiverksamhet och att borde ges i uppdrag att i samråd med berörda aktörer presentera ett sådant förslag. Regeringen gav därefter i uppdrag att förbereda ett sådant övertagande och att föreslå hur en sådan rederiorganisation kan utformas (N2009/9217/IR). Uppdraget genomfördes i samråd med de berörda myndigheterna , , (), geologiska undersökning, berörda universitet och högskolor samt ett antal mindre statliga aktörer. redovisade uppdraget i rapporten till organisation avseende statens forsknings- och undersökningsfartyg (N2009/9194/TE). uppdaterade rapporten i relevanta delar. fick i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utreda hur behovet av forsknings- och undersökningsfartyg bäst ska kunna tillgodoses samt hur statens fartygsresurser för forsknings- och undersökningsverksamhet ska kunna användas mest effektivt (N2012/4497/TE). Uppdraget ska redovisas till regeringen . Avsikten med uppdraget är att ge regeringen underlag för att kunna fatta beslut om dels hur behovet av forsknings- och undersökningsfartyg ska lösas och finansieras, dels hur fartygsresurser för forsknings- och undersökningsverksamhet ska kunna användas och organiseras mest effektivt. Infrastrukturer för registerbaserad forskning Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att inrätta en funktion med uppgift att förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål. Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör öka med totalt 20132016 för att tillgängliggöra register för forskning. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. förslag i delbetänkandet Registerdata för forskning (SOU 2012:36): Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning när det gäller den föreslagna strukturens funktioner och mål. Utredningens förslag att en ny myndighet bör bildas överensstämmer inte med regeringens bedömning. En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 7. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna instämmer i utredningens förslag att information och dokumentation bör samordnas och att ansvaret för att stödja den registerbaserade forskningen ska åligga en statlig myndighet. Flera instanser, däribland , , , , Statskontoret, Lantmäteriet, vid , Kungl. Tekniska högskolan, , , i , i , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Arbetsförmedlingen och utvärdering anser dock att det saknas skäl för att skapa en ny myndighet. I stället föreslår flera av dessa remissinstanser att det bör utredas om uppdraget kan ges till en befintlig aktör, främst eller . Flera remissinstanser, bl.a. , , utvärdering, Datainspektionen, , , Myndigheten för vårdanalys, och flera av etikprövningsnämnderna, anser att det behövs ytterligare utredning av de juridiska och tekniska förutsättningarna för en ny myndighet att verkställa utredningens förslag. En utförligare analys av konsekvenserna för integritetsskyddet för myndigheters registeruppgifter efterfrågas också. Skälen för regeringens bedömning: I finns det register hos olika statliga myndigheter, t.ex. hos statistikansvariga myndigheter som och . Därutöver finns det register hos andra aktörer, t.ex. register med uppgifter genererade i olika forskningsprojekt. Med register avses i det följande register, databaser och olika elektroniska ärendehanteringssystem. De svenska registren är i sig unika. Att kombinera uppgifter från dem ger helt nya möjligheter för forskningen. Det finns ett antal viktiga frågeställningar som kan besvaras genom forskning om man kan kombinera olika register och datamaterial. Genom att använda historiska befolkningsdata kan olika samband undersökas, bl.a. genom modellberäkningar av effekter av genomförda Härigenom kan effekter av olika insatser och behandlingar (interventioner) och policyförändringar studeras och simuleras. göras med hjälp av s.k. simuleringsmodeller, som använder data ur databaser och register. Register innehåller ofta personuppgifter, dvs. eller indirekt kan hänföras till en fysisk person. Därför är det viktigt att den enskildes personliga integritet värnas i arbete med register. registerbaserade uppgifterna är underutnyttjade. anledningarna är att samordningen av register och databaser är En annan orsak är att det är både tekniskt och juridiskt komplicerat att samanvända data i register och databaser som inrättas och används för särskilda ändamål. Datakällor är spridda över ett stort antal aktörer. Forskare känner ofta inte till innehållet i registren eller hur de kan få tillgång till dem. kring reglering av register och deras användning för forskning är svåröverskådlig och spridd på en mängd olika lagar, varav de mest grundläggande är offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), personuppgiftslagen (1998:204) och lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. Det finns också särregleringar för ett stort antal register (cirka 200 registerförfattningar). författningarna kan se olika ut för olika myndigheter och register, eftersom de riktar sig till olika verksamheter. De har också olika ändamålsbegränsningar och detaljeringsgraden varierar. sålunda oklarheter i tillämpningen och svårigheter att överblicka Det är viktigt att forskarna har kunskap om vilka register som finns och hur de kan använda uppgifter i registren för sin forskning. Det är dessutom angeläget att forskarna har kunskap om relevant lagstiftning och att regelverket som tillgodoser enskildas integritetsskydd Det finns ett stort antal register som skulle kunna utnyttjas på ett effektivare och mera samordnat sätt för att fullt ut ta tillvara deras möjligheter för att ta fram ny kunskap. personnummersystemet ger unika förutsättningar att studera angelägna, tvärvetenskapliga frågor, t.ex. kring sambandet mellan samhälls- förhållanden, ekonomi, arbetsmarknad och arbetsplatser, boende och regionala förhållanden, hälsa och sjukvård och simulering av olika måste uppgifter i register hanteras på ett sådant sätt att integriteten för den enskilde, vars uppgifter förekommer i registren, värnas. Det är regeringens bedömning att ansvaret för att bistå forskare med information om register och om relevant lagstiftning och därmed förbättra möjligheterna till registerbaserad forskning bör hanteras av en myndighet med brett ansvar för statlig forskningsfinansiering och med en upparbetad organisation för utvärdering och bedömning av forskning inom flertalet områden som använder registeruppgifter i En informations- och rådgivningsfunktion bör därför finnas och bör ansvara för en sådan verksamhet. god erfarenhet och kompetens av den registerbaserade forskningens särskilda frågor. Utredningens förslag om att inrätta en ny myndighet bör därför inte genomföras. För att forskare som använder sig av registeruppgifter ska få tillräcklig Prop. 2012/13:30 information om de register som finns, hur registeruppgifterna är lagrade och vilken lagstiftning som bl.a. tillgodoser enskildas integritetsskydd bör det vid inrättas en funktion med uppgift att öka tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål, inklusive sambearbetning av uppgifter och metodutveckling för att nyttiggöra registeranvändning bl.a. i syfte att genomföra s.k. mikrosimulering. I arbetet med att inrätta en ny funktion är det viktigt att undviker eventuell överlappning med statistikansvariga myndigheters uppdrag och beaktar hur samverkan med dessa myndigheter kan öka användandet och tillgängliggörandet av register. bör därför samarbeta med de myndigheter och organisationer som ansvarar för de aktuella registren. För att tillgängliggöra register för forskning bör anslaget för forskning och forskningsinformation till öka med totalt 20132016. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Förutsättningar för registerbaserad forskning Det finns vissa oklarheter i tillämpningen och svårigheter att överblicka författningsregleringen kring register och deras användning för forskning och detta kan försvåra tillgängligheten till uppgifter i register för forskningsändamål. För att kunna utnyttja den fulla potentialen i registeruppgifter vid forskning uppkommer ofta behov av sambearbetning av data från olika register. Sambearbetning av registeruppgifter kan underlättas genom att det upprättas nya databasinfrastrukturer för bestämda, men relativt allmänt hållna forskningsändamål. Det finns t.ex. behov av att kunna sambearbeta personuppgifter från olika myndigheters register och att kunna skapa register för bestämda men relativt allmänt hållna forskningsändamål, dvs. register som är uppbyggda i syfte att insamlade personuppgifter ska kunna användas av forskare i flera olika forskningsprojekt inom ramen för det angivna ändamålet. Forskningsprojekt med hjälp av longitudinella studier, dvs. mätningar av utvecklingen av en och samma företeelse och där nya uppgifter kontinuerligt uppdateras och måste infogas i det befintliga registret, är ett område med liknande svårigheter eftersom det i förväg, vid projektets inledande, inte går att precisera vilka uppgifter som kommer att tillkomma eller vilka som kommer att förändras. Dessa longitudinella projekt är väsentliga för att kunna studera t.ex. olika samhällsföreteelser och förändringar eller olika samband inom medicinsk forskning. Sambearbetning av data kan också ske genom teknologi som möjliggör att data hanteras i befintliga register och att bearbetningen av data enbart sker i samband med det aktuella analystillfället. Att ytterligare utveckla tekniska möjligheter för att på ett resurseffektivt och praktiskt genomförbart sätt genomföra sådan sambearbetning av data skulle innebära att den enskilde forskaren enbart ges tillgång till redan bearbetade och avkodade data. Stora sambearbetade register som lagras permanent borde därmed i många fall kunna avvecklas. tillvägagångssätt innebär därmed att skyddet för den enskildes integritet Det här är emellertid komplexa frågor som berör flera aspekter på det rättsliga och tekniska området och kräver därför andra överväganden och ställningstaganden som inte ingår i (Fi 2011:05) eller tilläggsutredningen till densamma. därför att återkomma till dessa frågor i särskild ordning. 12.5 Bättre tillgång till forskningsresultat och forskningsdata Regeringens bedömning: bör få i uppdrag att utveckla former och nationella riktlinjer för hur forskare kan få tillgång till forskningsresultat och forskningsdata, s.k. öppen tillgång. Skälen för regeringens bedömning: Open Access, eller öppen tillgång, är ett samlingsnamn för vetenskapligt granskad information som utan kostnad kan läsas och laddas ner i elektronisk form. har betydelsefulla steg tagits i riktning mot en fri tillgång till forskningsresultat och forskningsdata. Access to Knowledge in the Sciences and Humanities som hölls i gav upphov till den s.k. Berlindeklarationen (declaration on Open Access) som har till syfte att underlätta för och uppmuntra forskare att publicera sina resultat fritt tillgängligt på internet, att metoder utvecklas för att kvalitetssäkra nätbaserad publicering, samt att verka för att öppen publicering blir meriterande vid utvärdering och anställning. Detta är speciellt viktigt när citeringsdata används som underlag i bedömning av forskningens kvalitet hos finansiärer och i omfördelning av anslagen för forskning och forskarutbildning. I har bl.a. , , Kungl. skrivit under Berlindeklarationen. antog Europeiska unionens råd slutsatser om vetenskaplig information i den digitala tidsåldern. Rådets slutsatser understryker bl.a. betydelsen av att resultaten av offentligt finansierad forskning under ekonomiskt hållbara förhållanden finns tillgängliga på internet utan kostnader för läsaren. presenterade Europeiska kommissionen ett meddelande (KOM(2012) 401) om tillgången till vetenskaplig information. Kommissionen avser att vidta olika åtgärder, både på policynivå och mer konkret nivå i form av tilldelning av medel. Det har även tagits fram en rekommendation (C(2012) 4890) om tillgång till och bevarande av vetenskaplig information. I den rekommenderas medlemsstaterna att definiera strategier för spridning av och ge öppen tillgång till vetenskapliga publikationer som bygger på offentligfinansierad forskning och för data från offentligfinansierad forskning. Europeiska kommissionen har även föreslagit att EU:s ramprogram för forskning och innovation för perioden 20142020 (Horisont 2020) ska ha fri tillgång till vetenskapliga resultat som en allmän princip. Det kommer även att lanseras ett pilotprojekt för öppen tillgång till forskningsdata som genererats inom vissa utvalda områden inom Horisont 2020.