prop · H0031d36 · 2012-09-20 00:00:00 — Återbetalningen från Försäkring bedöms inte påverka den kommunala konsumtionen i någon större utsträckning, då detta beslut kom i ett sent skede och endast är en engångsbetalning. De kommunala konsumtionsutgifterna beräknas växa 2012 i löpande priser. Det finansiella sparandet 2012 förstärks tillfälligt i förhållande till 2011 och beräknas uppgå till -, medan det ekonomiska resultatet (resultatet före extraordinära poster) beräknas till . Diagram 2.8 Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extraordinära poster i kommuner och landsting Utfall 20002011, prognos för 20122016. Källor: och egna beräkningar. Stabila finanser även 20132016 Den tillfälliga återbetalningen av från Försäkring förstärker tillfälligt inkomsterna . Inkomsttillväxten faller därefter tillbaka något 2013. Det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet beräknas därför bli något svagare 2013. Den starkare konjunkturen och framför allt återhämtningen på arbetsmarknaden 20142016 medför att det kommunala skatteunderlaget förstärks. De förbättrade ekonomiska förutsättningarna bedöms förstärka resultatet i kommunsektorn i enlighet med prognosprincipen om att kommuner och landsting , när svensk ekonomi som helhet närmar sig ett normalt resursutnyttjande, antas redovisa ett resultat i nivå med god ekonomisk hushållning. Resultatet prognostiseras till mellan . Det kommunala skatteunderlaget, skatteintäkterna och statsbidragen beräknas det kommunala skatteunderlaget öka (se tabell 2.4). För att förbättra de ekonomiska villkoren för pensionärer föreslår regeringen att inkomstskatten för de som är eller äldre sänks med sammanlagt fr.o.m. . Skattesänkningen görs genom en höjning av det förhöjda grundavdraget, vilket leder till att intäkterna från inkomstskatt blir lägre . Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget, dvs. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 utvecklingen justerad för regeländringar, bedöms 2012 och 2013 uppgå till . Under 20142016 ökar kommunernas skatteunderlag med i genomsnitt . Tabell 2.3 Det kommunala skatteunderlaget 20122016 Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Den totala inkomstökningen av skatter och statsbidrag beräknas uppgå till 2012 (se diagram 2.9). minskar statsbidragen med , beroende på att de tillfälliga generella statsbidragen upphör. ökar de specialdestinerade statsbidragen något. Diagram 2.9 Skatteintäkter och statsbidrag 20022016 Årlig procentuell förändring, löpande priser. prognos för 20122016. Skatteintäkter och statsbidrag sammantaget Anm. Skatteintäkter och statsbidrag är justerade för regleringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Skatteintäkterna redovisas exklusive ändrad medelutdebitering. Statsbidragen omfattar här både generella och riktade bidrag, men exkluderar kompensationen för mervärdesskatt. Den kraftiga ökningen av statsbidragen 2005 var i huvudsak en följd av ökade generella bidrag på ca och att sysselsättningsstöden ökade med jämfört med . beror ökningen framför allt på de tillfälliga konjunkturstöden. Källor: och egna beräkningar. Inkomsterna från skatter och statsbidrag beräkans tillsammans öka med i genomsnitt under 20132016. De specialdestinerade statsbidragen fortsätter att öka 2013 och 2014, bl.a. till följd av reformer som aviserats inom migrations- och utbildningsområdet. minskar de totala statsbidragen i stället med ca , vilket till största delen förklaras av att beslut om vissa specialdestinerade statsbidrag endast har fattats för tiden fram 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 är sedan statsbidragen i stort sett oförändrade. Den kommunala konsumtionen, som ökade förhållandevis starkt i fasta priser , förväntas öka i en dämpad takt 2012 (se tabell 2.4). En förklaring till den lägre ökningstakten i konsumtionen 2012 är att inkomsterna ökar förhållandevis svagt. Därmed finns det begränsade förutsättningar att öka konsumtionsutgifterna i fasta priser, givet att lönerna ökar enligt prognosen och att balanskravet ska hållas. En stor del av det som produceras och konsumeras i kommuner påverkas av den demografiska utvecklingen. Den demografiskt betingade efterfrågan förväntas öka förhållandevis svagt i kommunerna . Detta beror delvis på att elevunderlaget i grund- och gymnasieskolan utvecklas förhållandevis svagt. Tabell 2.4 konsumtion och kostnader i fasta priser Årlig procentuell förändring i fasta priser. Utfall , prognos för 20122016. Källor: , och egna beräkningar. Konsumtionen väntas öka i en något högre takt än kostnaderna under 20132016. Oavsett förändringen av inkomsterna ökar det kommunala åtagandet i takt med att befolkningen ökar i antal och att andelen äldre personer som är i behov av äldreomsorg blir fler. Utrymmet att öka kostnaderna i fasta priser är dock begränsat, vilket ställer krav på att produktiviteten i kommunsektorn ökar . Överföringen av produktionen av varor tjänster från kommunala till privata utförare har ökat och är en viktig förklaring till att sysselsättningen i kommunsektorn inte ökar mer än den gjort . Tabell 2.5 Kommunfinansierad sysselsättning Utfall , prognos för 20122016. 1Kommunsektorn avser kommunala myndigheter enligt NR, där kommuner och landsting ingår. 2Antalet faktiskt arbetade timmar är baserat på uppgifter från . Källor: , och egna beräkningar. väntas den kommunalt finansierade sysselsättningen öka med ca 14 000 personer. Den kommunalt finansierade sysselsättningen bedöms totalt sett vara i stort sett oförändrad under 20132016. I privat sektor förväntas den kommunalt finansierade sysselsättningen fortsätta att öka medan sysselsättningen i kommunsektorn minskar något. har förändringen nedåt i sysselsättningen i kommunsektorn delvis förklarats av att kommun- och landstingsanställda i genomsnitt arbetat fler timmar . bedöms inte den genomsnittliga arbetstiden förändras i någon större utsträckning. 2.5.4Kommunernas och landstingens egna prognoser Enligt en enkätundersökning gjord av SCB prognostiserar kommunerna och landstingen, utifrån första tertialet 2012, ett positivt resultat om . Till följd av att återbetalningen av från Försäkring, totalt , inte var känd för undersökningen ingår inte denna i prognosen. Enligt Kommuner och Landsting (SKL) antas återbetalningen innebära en resultatförbättring om ca för kommunerna och ca för landstingen. Det prognostiserade resultatet för sektorn är högre än vad som budgeterats, men lägre än utfallet . Om återbetalningen från Försäkring medräknas skulle det prognosticerade resultatet i stället uppgå till eller av skatteintäkter och generella statsbidrag. 2.5.5Ökade möjligheter för kommuner och landsting att utjämna intäkter över tid Kommuner och landsting bör ges ett större handlingsutrymme att hantera konjunktursvängningar än det som gällande regelverk medger. Regeringen har därför i propositionen Kommunala resultatutjämningsreserver (prop. 2011/12:172) föreslagit att kommuner och landsting ges möjlighet att under vissa angivna förutsättningar reservera medel för att användas vid senare tillfälle. Förslagen baseras på betänkandet Spara i goda tider (SOU 2011:59). Medel från resultatutjämningsreserven ska få användas för att utjämna intäkterna över en konjunkturcykel. Förslagen föreslås träda i kraft . Det införs även en möjlighet att reservera överskott upparbetade under räkenskapsåren 20102012 (se även Förslag till statsbudget finansplan m.m. avsnitt 9.4). Staten har ett övergripande ansvar för den samhällsekonomiska utvecklingen. Regeringen bedriver en ansvarsfull politik när det gäller stabila offentliga finanser. Därigenom skapas förutsättningar för att välfärdens kärnverksamheter i kommuner och landsting ska kunna värnas även i tider av ekonomisk oro i vår omvärld. Som regeringen har framhållit ligger ett ansvar på kommuner och landsting att utnyttja de resurser man förfogar över så effektivt som möjligt. Staten bidrar kontinuerligt via bl.a. SCB, RKR och RKA med att förbättra möjligheterna för kommuner och landsting att följa upp verksamheten för att bedriva en effektiv verksamhet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 För att människor ska få tillgång till välfärdstjänster av hög kvalitet oberoende av var i landet de bor är en långtgående utjämning av kommunsektorns ekonomiska förutsättningar nödvändig. får ett sådant system inte motverka effektivisering av verksamheten och tillväxt. Utjämningssystemet har varit föremål för översyn av en parlamentarisk kommitté som överlämnade betänkandet Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). Även finansutskottet framhåller att ett fungerande utjämningssystem är av avgörande betydelse för att kommunerna och landstingen ska ges likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sin verksamhet (bet. 2011/12:FiU28, rskr. 2011/12:285). I betänkandet uttalar utskottet att man erfar att utredningens förslag bereds av regeringen. Vidare anges att regeringen ska återkomma till med en proposition i frågan. Förslagen i kommitténs betänkande bereds i . Mot bakgrund av att kommunernas och landstingens budgetarbete redan är långt framskridet torde det vara lämpligt att genomföra förändringarna . Anslagets ändamål och utjämningssystemets syfte är att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Anslaget används även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn, bl.a. med anledning av den kommunala finansieringsprincipen. I tabell 2.7 redovisas de förändringar som påverkar ramen för respektive anslagspost i förhållande till nivån 2012. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.6 Anslagsutveckling för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Inom ramen för anslaget redovisas de bidrag och avgifter som omfattas av lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning (se tabell 2.8). Anslaget är uppdelat i två anslagsposter som omfattar bidrag till och avgifter från kommuner respektive landsting. De avgifter som betalas av kommuner och landsting till staten redovisas som inkomster under anslaget, som därmed är nettoberäknat. Som tidigare aviserats ska kommunerna kompenseras för de ekonomiska konsekvenser som den nya skollagen medför (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning skulle ökas med 2012 och beräknade att anslaget skulle ökas med . I förhållande till nivå föreslås därför att anslaget minskas med . Utökad undervisningstid i matematik Regeringen har remitterat ett förslag som innebär att undervisningstiden i matematik fr.o.m. utökas i och motsvarande skolformer . Kostnaderna för kommunsektorn har, vid ett införande , beräknats uppgå till 2013 och , varför anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås ökas med dessa belopp. Införande av betyg från årskurs 6 Regeringen föreslog i budgetpropositionen att betyg skulle införas från årskurs 6 i och grundsärskolan. Förslaget har bedömts innebära merkostnader för kommunsektorn om 2012 (halvårseffekt) och med (prop. 2009/10:219, bet. 2010/11:UbU3, rskr. 2010/11:137). Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås därför, jämfört med nivå, ökas med . infördes ett legitimationssystem för lärare och förskollärare. I propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20) föreslogs att nyutexaminerade lärare och förskollärare ska genomgå en ettårig introduktionsperiod. beslut bedömdes innebära merkostnader för kommunerna, varför regeringen i budgetpropositionen föreslog att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning skulle ökas med 2012 och beräknade att anslaget skulle ökas med . föreslogs att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning skulle minskas med motsvarande belopp. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås därför, jämfört med nivå, ökas med . Stärkta förutsättningar för elever med vissa funktionsnedsättningar Regeringen aviserade i budgetpropositionen att återkomma till med en proposition som bl.a. innehåller förslag om att en elev i eller grundsärskolan under vissa förutsättningar ska ha rätt att delvis få sin utbildning inom specialskolan och ges en utökad rätt till undervisning i teckenspråk. Dessa förslag har bedömts innebära ökade kostnader för kommunerna och regeringen föreslog därför i ovan nämnda proposition att kommunerna skulle kompenseras för detta genom en höjning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med 2012. Vidare beräknade regeringen en höjning av anslaget med , som anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning föreslogs och beräknades minskas med motsvarande belopp. 1:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås därför, jämfört med nivå, ökas med . Regeringen fattade beslut om att nationella prov ska införas i fler ämnen i årskurserna 6 och 9. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att kommunsektorn skulle kompenseras för merkostnader med anledning av de ytterligare proven och föreslog och beräknade att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning skulle ökas med . Som en följd av att de nationella proven kommer att införas först föreslog regeringen i budgetpropositionen att anslaget engångsvis skulle minskas med 2012. Regeringen anser att kommunsektorn ska ersättas i enlighet med vad som tidigare aviserats, dvs. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås därför, i förhållande till nivå, ökas med . beslut med anledning av förslagen i propositionen En gymnasiesärskola med hög kvalitet (prop. 2011/12:50, bet. 2011/12:UbU9, rskr. 2011/12:141) innebär enligt regeringens bedömning ökade utgifter för kommunsektorn för bl.a. inackorderingsstöd, skolskjuts, elevassistans och administration. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas därmed med 2013. ökas anslaget med ytterligare och med ytterligare . minskas anslaget med . Regeringen avser att återkomma till med en proposition som bl.a. innebär ett starkare sekretesskydd för elever i grundskola, gymnasieskola och i fritidshem. Regeringen bedömer att förslaget medför att skolhuvudmännen kommer att få ytterligare uppgifter när det gäller sekretessbeläggning av uppgifter som rör elever i grundsärskola och gymnasiesärskola och beräknar därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med . Finansiering beräknas ske genom att anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. under utgiftsområde 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med motsvarande belopp. Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan Regeringen beräknade i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) en effektiviseringsvinst på 2012, 2013, 2014 samt . Regeringen bedömer att den gymnasiereform som trädde i kraft förbättrar förutsättningarna när det gäller elevers genomströmning samt skolornas planering, schemaläggning och möjligheter att kunna fylla undervisningsgrupperna. I samband med budgetpropositionen gjordes därför en reglering av anslaget till kommunerna i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. som gymnasiereformen trädde i kraft inföll dock en försvagad konjunktur och elevkullarna minskade. På grund av detta, och då huvudmännen inledningsvis måste upprätthålla två parallella gymnasiesystem för elever i olika årskurser, bedömer regeringen att bör tillskjutas . Resurserna föreslås tillskjutas i och med förslagen i denna proposition. Kommuner och Landsting (SKL) välkomnar detta. Mer tydliga effektiviseringsmöjligheter uppkommer först då reformen får fullt genomslag. Regeringen och SKL delar denna bedömning och kommer att utvärdera utvecklingen framöver. Genom förslaget kompenseras kommunerna för den sänkning av anslaget som genomfördes som anslaget inte sänks ytterligare med anledning av den tidigare bestämda effektiviseringsvinsten. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas således med 2013 jämfört med den anslagsnivå som beräknades i budgetpropositionen . Jämfört med anslagsnivån innebär detta en ökning med . Nationella prov i vuxenutbildning I denna proposition föreslås att lärare i vuxenutbildning på gymnasial nivå ska använda de nationella kursprov som tillhandahåller i kurser i svenska, engelska och matematik. Regeringen beräknar att kommunernas kostnader för lärares tid för att rätta elevlösningar på obligatoriskt genomförda 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 nationella kursprov uppgår till . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås därför ökas med 2013 avseende höstterminen och ytterligare fr.o.m 2014. Utökad målgrupp för samhällsorientering för nyanlända utanför flyktingmottagandet Regeringen avser att lämna en proposition till med förslag i departementspromemorian Utökad målgrupp för samhällsorientering (Ds 2012:24). Utökningen beräknas medföra en kostnad på för kommunerna. 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Stärkt stöd och skydd för barn och unga fattade regeringen beslut om en lagrådsremiss om stärkt stöd och skydd för barn och unga. Förslagen i lagrådsremissen innebär ett förtydligat ansvar för kommunerna. Regeringen föreslår till följd av det att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med och att anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. Tredje steget i tandvårdsreformen Regeringen överlämnade propositionen Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar (prop. 2011/12:7) till med förslag om att det i tandvårdslagen (1985:125) införs en skyldighet för landstingen att se till att tandvård kan erbjudas personer som har stora behov på grund av en långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning. Lagändringarna träder i kraft . tillförs anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning för de delar av stödet som ska utföras av 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. under råde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg med motsvarande belopp. budgetproposition föreslogs att högkostnadsskyddet för bl.a. besök inom den öppna hälso- och sjukvården skulle höjas från 900 till och för läkemedel m.m. . Beloppen inom högkostnadstrappan för läkemedel föreslogs att höjas proportionerligt ungefär lika mycket. Lagändringarna trädde i kraft . En uppdatering av högkostnadstrappan för läkemedel beräknades ge ca i ökade avgiftsintäkter. Landstingens kostnader för läkemedelsförmånen finansieras via anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, som minskas med motsvarande belopp. För att de ökade avgiftsintäkterna för läkemedel skulle komma landstingen till del föreslogs en ökning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med 2012 och med , varför anslaget ökas med i förhållande till nivå. utvidgades, efter beslut av , det nationella vaccinationsprogrammet för barn till att även omfatta vaccination mot pneumokocker . Landstingen kompenserades för ökade kostnader genom att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökades med 20102012. minskas kompensationen till , varför anslaget minskas med 30 miljoner. Övriga ekonomiska regleringar syftar till att neutralisera effekterna av statliga beslut som inte omfattas av den kommunala finansieringsprincipen, men som t.ex. påverkar det kommunala skatteunderlaget och därmed skatteintäkterna för kommuner och landsting. I avtalet mellan och om vissa skattefrågor regleras hur länderna ska kompensera varandra för minskade skatteintäkter till följd av att pendlare mellan länderna beskattas i arbetslandet och inte i bosättningslandet (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr. 2003/04:269). Nettot av de utjämningsbelopp som regleras i artikel 6 i avtalet bör fördelas på samtliga kommuner respektive landsting med ett enhetligt belopp per invånare. Detta eftersom den minskning av skatteintäkterna som följer av pendlingen fördelas på hela kommunrespektive landstingskollektivet genom inkomstutjämningen. Utjämningsbeloppens storlek påverkas av antalet pendlare som omfattas av utjämningsordningen och deras löner. Förändringar i den dansk-svenska växelkursen påverkar också nettobeloppet. För ökade nettobeloppet till följd av framförallt förändringar i antal pendlare och deras löner. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med anledning av detta med , varav för kommunerna och för landstingen. Fördelningen mellan kommuner och landsting är gjord i förhållande till den genomsnittliga skattesatsen för kommuner respektive landsting. Tillfällig justering av kompensationen för ändring i socialtjänstlagen avseende anhörigstöd Med anledning av en ändring i socialtjänstlagen (2001:453) avseende anhörigstöd aviserades i budgetpropositionen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning skulle ökas med som anslaget 5:1 (anslaget 4:5) Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg skulle minska med motsvarande belopp. Av medlen ska tilldelas 20122014 för att lämna en rapport till regeringen med anledning av den ändrade bestämmelsen i socialtjänstlagen. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas därför politiken under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. Sänkt fastighetsavgift för hyreshusenheter Regeringen föreslår i denna budgetproposition sänkt fastighetsavgift för hyreshusenheter med ikraftträdande . Den kommunala sektorns intäkter från den kommunala fastighetsavgiften beräknas att påverkas negativt. För att neutraliera effekten av förslaget på kommunsektorns intäkter är en höjning av de generella statsbidragen till sektorn motiverad. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås därför ökas med . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Höjt grundavdrag för pensionärer I denna budgetproposition föreslås att grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt höjs ytterligare . Den offentligfinansiella effekten av förslaget uppskattas till . av denna effekt utgörs av minskade skatteintäkter för kommuner och landsting. För att neutralisera effekten avseende kommunsektorns intäkter föreslås anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning tillföras varav för kommunerna och för landstingen (se vidare Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 6.2). Fördelningen mellan kommuner och landsting är gjord i förhållande till den genomsnittliga skattesatsen för kommuner respektive landsting. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.7 Tillskott, ekonomiska regleringar m.m. anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning (prop 2009/10:165) matematik (dnr U2012/3839/S) Införande av betyg från årskurs 6 (prop 2009/10:219) (prop 2010/11:20) Stärkta förutsättningar för elever (SOU 2011:199) Nationella prov (BP 2011) 2011/12:50) (SOU 2011:58) Högre krav och kvalitet i den nya 2008/09:199) Utökad målgrupp för nyanlända flyktingar (Ds 2012:24) Stärkt stöd och skydd för barn och unga (dnr S2012/4387/FST) Tredje steget i tandvårdsreformen Överföring till UO9, anhörigstöd 2008/09:82) Sänkt fastighetsavgift för hyres- Höjt grundavdrag för pensionärer 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.8 Bidrag och avgifter inom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning I tabell 2.8 redovisas per anslagspost (kommuner respektive landsting) en prognos för 20132016 för de bidrag och avgifter som redovisas under preliminärt om bidrag och avgifter för varje kommun och landsting. fastställs bidragen och avgifterna. Beloppen i tabell 2.8 för bidrag och avgifter för inkomstutjämning, kostnadsutjämning, strukturbidrag samt införandebidrag styrs av de regler för beräkningarna som anges i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och förordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning. Respektive anslagspost minskas med summan av bidragen och avgifterna. Mellanskillnaden utgör regleringsbidraget eller regleringsavgiften som fördelas mellan kommunerna respektive landstingen med ett enhetligt belopp per invånare. Skatteväxlingar mellan kommuner och landsting