prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — Ett sådant råd, med externt tillsatta ledamöter, kan ge stöd vid utvecklingen av myndighetens forsknings- och utvecklingsverksamhet. Som ett komplement bör regelbundna externa utvärderingar av kvalitet inklusive relevans av myndigheternas forskning ske som ett stöd för myndighetens totala verksamhet. Undantag kan behöva göras för myndigheter där forskning och forskningsfinansiering har liten omfattning. Regeringen avser att följa myndigheternas kvalitetssäkringsarbete när det gäller verksamhet inom forskning och utveckling. Mot bakgrund av ovanstående bör det vid finnas ett nätverk för forskning och utveckling vid myndigheter som ett forum för kunskaps- och erfarenhetsutbyte när det gäller kvalitetssäkringsmetoder. 2012/13:30 Detta nätverk bör inte inkludera de myndigheter som har som huvuduppgift att finansiera forskning och utveckling, eller universitet och högskolor. Eventuellt överlapp mellan olika myndigheters utförda och finansierade forsknings- och utvecklingsverksamhet kan genom detta forum identifieras på ett bättre sätt än . 14 Doktoranders och studenters villkor Rekrytering av begåvade studenter och doktorander till universitet och högskolor är en förutsättning för ställning som framgångsrik kunskapsnation. Genom utbildning på forskarnivå ska återväxt och tillväxt vid våra universitet och högskolor garanteras och det övriga samhällets behov av forskarutbildade tillgodoses. Utbildning på forskarnivå är central för förnyelsen och kvalitetsutvecklingen av den högre utbildningen och forskningen, men också för att förse samhället i stort med kompetens för att utveckla, tillvarata, sprida och nyttiggöra kunskap i alla samhällssektorer. Möjligheterna till framgång beror i stor utsträckning på förmågan att skapa förutsättningar för att attrahera, behålla och utveckla de bäst lämpade individerna från och från övriga världen. Regeringens bedömning: De studiesociala villkoren bör förbättras för doktorander med utbildningsbidrag eller med stipendier vid de statliga universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen (1992:1434). Promemorians förslag till åtgärder för att förbättra doktoranders studiesociala villkor vid universitet och högskolor som staten är huvudman för: Överensstämmer med regeringens bedömning. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 16. Remissinstanserna: Remissinstanserna instämmer i promemorians bedömning att de studiesociala villkoren för doktorander bör förbättras och stöder förslagen i promemorian. högskolan, och universitets- och högskoleförbund, stöder förslaget om att tiden för utbildningsbidrag ska välkomnar förslaget som ett steg i rätt riktning men anser liksom bl.a. förenade studentkårers doktorandkommitté att utbildningsbidraget bör avskaffas påpekar att förslaget kan leda till kostnadsökningarna kan komma att innebära att färre doktorander antas till universitet och högskolor. När det gäller förslaget om doktoranders rätt till förlängd tid med remissinstanser positiva, bl.a. , och vid anser att samtliga doktorander i stället bör erbjudas anställning. Flera remissinstanser, däribland , och , stöder förslaget om att universitet och högskolor ska teckna en försäkring för de doktorander vars utbildning finansieras med stipendier. En del remissinstanser, bl.a. och , menar att alla doktorander bör anställas redan vid antagning men att förslaget är ett steg i rätt riktning. Skälen för regeringens bedömning: Utbildningen på forskarnivå utgör det första steget mot en fortsatt forskarkarriär, och doktorandernas utbildning och arbete utgör en viktig del av den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor. Att doktoranderna erbjuds goda förutsättningar för att genomföra utbildningen är betydelsefullt. arbetar många doktorander vid universitet och högskolor med liknande uppgifter, men har trots det mycket olika studiesociala villkor, t.ex. i fråga om sjukförsäkring och föräldraförsäkring, beroende på vilken finansieringsform som ligger till grund för doktorandens försörjning. Finansieringen sker genom framför allt anställning som doktorand, med utbildningsbidrag eller med stipendier. En anställning som doktorand berättigar till samma sociala trygghet som vid andra statliga anställningar, medan finansiering genom utbildningsbidrag eller stipendium ger ett sämre studiesocialt skyddsnät. Trygga och tydliga villkor när det gäller bl.a. studiefinansiering och arbetsmiljö är väsentligt såväl för forskarutbildningens attraktivitet som för doktorandernas möjlighet att ägna sig koncentrerat åt utbildningen, och därmed för hög kvalitet i utbildningen och forskningen. Otrygga villkor riskerar att leda till svårigheter att rekrytera de bäst lämpade doktoranderna när dessa står i valet mellan att inleda en forskarkarriär och att söka sig till ett arbete utanför forskningen som erbjuder tryggare villkor eller att doktorander väljer att avbryta utbildningen . En utgångspunkt bör vara att samtliga doktorander ska erbjudas bästa möjliga förutsättningar att genomföra utbildningen oberoende av vilken finansieringsform som ligger till grund för doktorandens försörjning. Regeringen anser att det är angeläget att stärka forskarutbildningens konkurrenskraft genom att förbättra de studiesociala villkoren för de doktorander som är finansierade med utbildningsbidrag eller med stipendier och som därmed omfattas av ett sämre studiesocialt skyddsnät än det som doktorander med anställning omfattas av. Regeringen gör bedömningen att merkostnader för ett genomförande av åtgärder för att förbättra villkoren bör tas inom ramen för anslagen för forskning och forskarutbildning vid respektive universitet och högskola eller av de medel för forskning och forskarutbildning som lärosätet tilldelas av externa finansiärer. Genom de resurstillskott som tillförts universitet och högskolor 2009 2012 och som beskrevs i forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) och de medel som i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) föreslås tillföras universitet och högskolor skapas ekonomiska förutsättningar att ytterligare utveckla kvaliteten i 2012/13:30 utbildningen genom en systematisk förstärkning av doktorandernas studiesociala villkor. Förändringarna beräknas därför inte få några konsekvenser för statsbudgeten. Målsättningen är att de förändringar som regeringen avser att genomföra för att förbättra de studiesociala villkoren för doktorander med utbildningsbidrag eller med stipendier, och som redovisas nedan, bör tillämpas fr.o.m. . Doktorander med utbildningsbidrag bör anställas tidigare Utbildningsbidrag för doktorander, inklusive bidragets storlek, regleras genom förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Enligt 12 § i förordningen ges doktorander med utbildningsbidrag viss studiesocial trygghet genom att de har rätt att behålla utbildningsbidraget i händelse av bl.a. sjukdom och föräldraledighet. Vidare är utbildningsbidraget skattepliktigt och pensionsgrundande, dock inte när det gäller tjänstepension. Eftersom bidraget inte är en inkomst av anställning, kan det inte ligga till grund för t.ex. sjukpenning. Den som hade en sjukpenningsgrundande inkomst innan utbildningsbidraget beviljades får emellertid som regel ha den vilande. Av 5 kap. 4 § högskoleförordningen (1993:100) framgår att den som har fått utbildningsbidrag för doktorander efter ansökan ska anställas som doktorand senast när det enligt den individuella studieplanen återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid till doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen. Eftersom utbildningsbidraget inte ger samma studiesociala trygghet som en anställning ger, anser regeringen att tiden med utbildningsbidrag som finansieringsform bör minska och doktoranderna bör anställas under sin utbildning på forskarnivå. Regeringen anser att detta bör kunna ske senast när det enligt den individuella studieplanen återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid till doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen. En sådan förändring skulle innebära att doktorander, med utbildningsbidrag, kommer att omfattas av samma sociala förmåner som övriga anställda vid statliga universitet och högskolor. Regeringen gör bedömningen att en långsiktig ambition bör vara att utbildningsbidraget avskaffas helt till förmån för anställning som doktorand. Regeringen anser dock att i ett första steg bör tiden för utbildningsbidrag förkortas. Universitet och högskolor kan välja att inte alls använda utbildningsbidrag utan att anställa doktorander redan från början av forskarutbildningen. Flera lärosäten har också fattat sådana beslut men genomför ofta förändringen successivt. Som flera universitet och högskolor har påpekat får en övergång från utbildningsbidrag till anställning också ekonomiska konsekvenser. Den här redovisade förändringen, att tiden med utbildningsbidrag som finansieringsform bör minska och att doktoranderna bör anställas under sin utbildning på forskarnivå, berör dem som antas till utbildning på forskarnivå för en doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen. I fråga om de som antas till utbildning på forskarnivå för en licentiatexamen vill regeringen betona att det, såsom anges i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15, 2001/02:UbU4, rskr 2001/02:98), är angeläget att det inte skapas en tvåstegsmodell där studenter regelmässigt först antas till studier för en licentiatexamen för att sedan eventuellt tillåtas att gå vidare till studier för en doktorsexamen. Det är väsentligt att inga negativa konsekvenser för utbildningen till doktorsexamen uppstår. Rätt att få förlängd tid med utbildningsbidrag om det finns särskilda skäl Doktorander har enligt 12 § förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander rätt att behålla utbildningsbidraget vid ledighet på grund av bl.a. sjukdom enligt bestämmelser i 3 kap. 2632 §§ studiestödsförordningen (2000:655) och ledighet i samma omfattning som gäller för föräldrapenningförmåner enligt socialförsäkringsbalken. Av 4 § första stycket förordningen om utbildningsbidrag för doktorander framgår att utbildningsbidrag får lämnas för sammanlagt högst fyra bidragsår och . Det får dock inte lämnas än som motsvarar helt bidrag under två bidragsår och . Från dessa tider ska avräkning göras för den studietid då doktoranden inte har haft utbildningsbidrag. Utbildningsbidrag får dock enligt 4 § andra stycket samma förordning lämnas än vad som sägs i första stycket, om det finns särskilda skäl, såsom ledighet på grund av sjukdom, för tjänstgöring inom totalförsvaret eller för förtroendeuppdrag inom fackliga organisationer och studentorganisationer eller föräldraledighet. Om doktorandens studiefinansiering och därmed studietid inte ska förkortas efter sådan frånvaro, måste tiden med utbildningsbidrag förlängas. Universitet och högskolor kan avgöra om sådan förlängning ska ske, eftersom lärosätet enligt förordningen om utbildningsbidrag har möjlighet men inte skyldighet att förlänga tiden med utbildningsbidrag. Doktoranderna har således inte någon rätt att få utbildningsbidraget förlängt. För att förbättra möjligheten för doktorander att återvända till utbildningen efter frånvaro anser regeringen att det bör införas en rättighet för doktorander med utbildningsbidrag att få förlängd tid med utbildningsbidrag i de fall det finns särskilda skäl för sådan förlängning. Detta skulle förstärka doktorandens möjlighet att återuppta och att slutföra utbildningen efter en tids frånvaro. Försäkring för doktorander med stipendier finansierades enligt av doktoranderna vid svenska universitet och högskolor med stipendier. Enligt regleringsbreven för universitet och högskolor får stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering för doktorander inte finansieras med medel från statsbudgeten. Därvid avses såväl anslag för forskning och forskarutbildning som andra statliga medel som fördelas via en statlig myndighet. Stipendier för doktorander kan således endast finansieras med medel från externa finansiärer. Stipendier är vanligare bland utländska doktorander som bär med sig ett stipendium från en stipendiegivare i sitt hemland. I vissa avseenden kan stipendier ses som ekonomiskt fördelaktiga, eftersom stipendier är skattebefriade och nettoinkomsten därmed ofta blir 2012/13:30 högre än vid t.ex. utbildningsbidraget efter skatt. Doktorander med stipendier omfattas emellertid i många fall inte av några sociala trygghetssystem, och villkoren för de doktorander med stipendier varierar beroende på de olika villkor som stipendiegivaren erbjuder. Stipendier kan fylla en viktig funktion för doktoranders möjligheter att påbörja utbildningen. Att förbjuda stipendier som studiefinansiering är därför inte lämpligt. Regeringen anser emellertid att det är viktigt att doktorander med stipendier har goda studiesociala villkor. För att förbättra den studiesociala tryggheten för alla stipendiefinansierade doktorander som är antagna vid ett svenskt statligt universitet eller en statlig högskola anser regeringen att universitet och högskolor bör teckna en försäkring hos Kammarkollegiet för de fall doktorandens stipendier bortfaller på grund av frånvaro från studierna vid sjukdom eller föräldraledighet. En sådan försäkring bör gälla i de fall doktoranden inte omfattas av motsvarande försäkringsskydd från annat håll. Regeringen överväger att se över möjligheten även för enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina på forskarnivå att teckna en försäkring liknande den som nämns ovan. 14.2 Översyn av migrationsrättsliga regler för studenter och doktorander från tredjeland samt för deras familjemedlemmar Internationella studenter och doktorander är viktiga kunskapsbärare som bidrar till samhällsutvecklingen. Inslaget av internationell rekrytering är stort i utbildningen på forskarnivå, och antalet utländska doktorander har Av de doktorander som påbörjade sin utbildning utgjorde utländska doktorander , eller 1 300 personer, varav cirka 690 personer kom från ett land utanför infördes studieavgifter för studenter på grundnivå och avancerad nivå som inte är medborgare i länder inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i , s.k. tredjelandsstudenter. Till följd av de införda anmälnings- och studieavgifterna har antalet studenter från dessa länder minskat kraftigt. Internationella studenter, inklusive doktorander, är en högt kvalificerad grupp som kan få stor betydelse för utvecklingen både i och i sina ursprungsländer. Mottagandet av utländska studenter och deras familjemedlemmar, liksom dessa personers möjlighet att studera och verka i under och efter avslutade studier, påverkar dels attraktionskraft för nya studenter, dels deras benägenhet att återkomma till i ett senare skede för att arbeta. kommer från länder inom respektive utom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet gäller olika regler för att få resa in och vistas i Rörligheten bland studenter har ökat och migrationsmönstren har till viss del förändrats. För att ska stå sig väl i den internationella konkurrensen om studenter behövs regler som gör det attraktivt för dem och deras medföljande familjemedlemmar att söka sig just till . 2012/13:30 beslutade regeringen om direktiv som gav en parlamentarisk kommitté i uppdrag att identifiera faktorer som påverkar migranters möjligheter att röra sig mellan och sina ursprungsländer, däribland studenter och medföljande familjemedlemmar från tredjeland (dir. 2009:53). Kommittén, som antog namnet migration och utveckling, har i sitt slutbetänkande, Cirkulär migration och utveckling förslag och framåtblick (SOU 2011:28), föreslagit en rad åtgärder som kan bidra till att studenter och doktorander från tredjeland väljer att komma till för att studera och på så sätt bidra till utvecklingen i såväl som ursprungslandet. Kommittén har bl.a. föreslagit att det bör införas en ny tillståndsform för en person från tredjeland som har antagits till utbildning på forskarnivå, uppehållstillstånd för utbildning på forskarnivå. Möjligheten att få permanent uppehållstillstånd och möjligheten för familjemedlemmar att få uppehållstillstånd bör enligt kommitténs förslag motsvara vad som gäller för arbetskraftsinvandrare. Detta innebär att doktoranden efter avslutad utbildning skulle ha möjlighet att ansöka om och beviljas permanent uppehållstillstånd. Vidare har kommittén föreslagit att familjemedlemmar till den som har beviljats uppehållstillstånd för studier vid universitet eller högskola, och som har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd, även ska kunna beviljas arbetstillstånd för den tid som studierna pågår. Kommittén har också föreslagit att det införs en möjlighet för studenter, vars studier ska pågå minst två terminer, att beviljas uppehållstillstånd för av efter avslutade studier. Slutbetänkandet med de förslag som framförs har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen bedömer att det är angeläget att det finns goda förutsättningar för att attrahera och rekrytera internationella studenter, inklusive doktorander, till . Regeringen avser därför att återkomma i frågan. 15Europeiskt forskningssamarbete och internationella frågor 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ Innovationsunionen innebär ett ökat fokus på forskning och innovation för tillväxt, konkurrenskraft och hållbar utveckling. Inom ramen för 2020- strategin har beslutat om ett mål som innebär att satsningarna på forskning och utveckling i unionen ska uppgå till av BNP . De enskilda medlemsstaterna har satt upp mål med utgångspunkt i sina nationella förutsättningar. målsättning är att de offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling ska uppgå till av BNP 2020. centralbyrån uppgick det totala forsknings- och utvecklingsutgifterna till EU:s finansiering av europeisk forskningssamverkan sker huvudsakligen via ramprogrammet för forskning, utveckling och Det nuvarande sjunde programmet löper Det svenska deltagandet under sjunde programmet är har svenska deltagare tilldelats av de beviljade medlen. Detta placerar på åttonde plats bland deltagande länder i ramprogrammet och på andra plats om de beviljade medlen relateras till befolkningens storlek. arbete med att påverka och främja ramprogrammet bedöms viktigt för det svenska deltagandet och bedöms vara av fortsatt vikt i nästa ramprogram. presenterade kommissionen sitt förslag till det kommande ramprogrammet för perioden 20142020. fått namnet Horisont 2020. Ett av dess huvudområden kommer att bli en inriktning mot stora samhällsutmaningar, inspirerat av den s.k. Lund- deklarationen som antogs under det svenska EU-ordförandeskapet 2009. En annan förväntad förändring är att innovation kommer att vara tydligare integrerat i programmet. Förhandlingarna om det kommande ramprogrammet initierades i början av 2012 och förväntas avslutas . råds ställningstagande till det övergripande förslaget om ramprogram De övriga delförslagen förväntas Europeiska unionens råd ta ställning till och under början av är medbeslutande när det gäller det övergripande ramprogrammet och förväntas anta sin position till Därefter vidtar förhandlingar mellan Europeiska unionens råd och parlamentet i syfte att nå fram till ett beslutade att det Europeiska forskningsområdet ska vara förverkligat 2014. forskningsområdet är att skapa ett fritt flöde av kunskap, forskare och forskningsresultat inom EU. Viktiga delar av arbetet rör mobilitet medlemsstaterna gör gemensamma prioriteringar och insatser, forskningens infrastruktur, internationellt samarbete med länder utanför EU samt kunskapsöverföring mellan universitet och högskolor, industriforskningsinstitut, samhällsaktörer och näringsliv. av beslutet att Europeiska forskningsområdet ska vara förverkligat år 2014 har kommissionen presenterat ett meddelande om vilka insatser och prioriteringar som bör göras för att förverkliga den beslutade Europeiska kommissionen betonar i meddelandet vikten av att insatser görs på både nationell och europeisk nivå samt lyfter fram forskningens intresseorganisationer som viktiga aktörer för en Europeiska unionens råd förväntas anta rådslutsatser om Europeiska forskningsområdet . Den ökade fokuseringen på forskning och innovation för EU:s tillväxt, konkurrenskraft och hållbara utveckling kräver ökade synergier mellan satsningar runtom i EU för att bli framgångsrikt. sådana synergier mellan prioriteringar och satsningar på europeisk och nationell nivå behöver ett mer sammanhållet svenskt arbetssätt utvecklas. Strukturer och satsningar för proaktiv påverkan och agerande inom EU Prop. 2012/13:30 samt för myndighetsövergripande prioriteringar bör inrättas. utvecklas närmare i avsnitt 15.1.1. ansvar att koordinera genomförandet av prioritetsområdet forskning och innovation i EU:s Strategi för innebär även ökat fokus på transnationell, nationell och regional samordning i närområde. 15.1.1Svenskt deltagande i partnerskapsprogram och inrättandet av en nationell samordningsfunktion Regeringens bedömning: Anslaget för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem bör öka med totalt 20142016 för finansiering av strategiskt svenskt deltagande i partnerskapsprogram inom ramen för det europeiska forsknings- och innovationssamarbetet. Anslaget bör öka med 2014 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2016. En nationell EU-samordningsfunktion med ett sekretariat bör finnas vid Verket för innovationssystem för att i samverkan med övriga forskningsfinansiärer underlätta prioritering av deltagandet i partnerskapsprogrammen, samordna och förstärka det strategiska och proaktiva arbetet inom det europeiska forsknings- och innovationssamarbetet samt verka för synergier mellan EU-satsningar och nationella satsningar inom forskning och innovation. Den nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete bör ses över. Skälen för regeringens bedömning: EU:s betydelse för finansieringen av svensk forskning och utveckling har ökat markant. Den årliga budgeten för ramprogrammet för forskning och utveckling har dubblerats , vilket innebär att de medel som kommer svenska forskare och till del på årsbasis också beräknas bli dubblerade . har under de senaste ramprogrammen fått del av av de medel som fördelas. Det innebär att svensk forskning och utveckling skulle kunna förväntas tillföras , även om det inte finns någon garanti för detta då det är utlysningar i konkurrens. Förutom budgeteffekter har EU-samarbetet även positiva effekter i form av tillgång till nätverk, ny kunskap och nya samarbeten. Ramprogrammets betydelse för svensk forskning och utveckling förväntas öka ytterligare inom det kommande ramprogrammet Horisont 2020, som avser perioden 20142020, både budgetmässigt och strategiskt, och breddas till att innefatta relaterade innovationsstödjande insatser. Svenskt deltagande i partnerskapsprogram En tydlig utveckling inom det europeiska forsknings- och innovationssamarbetet är den ökade omfattningen av s.k. partnerskapsprogram. Med detta avses stora samordnade program där medlemsstaterna själva eller tillsammans med EU står för finansieringen. Exempel på sådana program är s.k. artikel 185-program, ett instrument för samverkan med forskningsfinansiärer i andra EU-länder det s.k. ERA-NET och gemensamma teknikinitiativ. deltar i programsatsningarna möjliggör för aktörerna i sina respektive länder att söka projektmedel i programmen och att delta i dessa Koordinering av olika medlemsstaters nationella program sker även genom gemensam programplanering, s.k. Joint Programming Initiatives, vilket innebär att medlemsstater satsar nationella medel för att möta vissa Det som kännetecknar partnerskapsprogram är att nationella medel måste allokeras för att deltagande av nationella aktörer ska vara möjligt. Strategiskt använda kan de nationella insatserna bli en effektiv hävstång till europeiska medel och möjliggöra viktiga samarbetsnätverk inom Genom att en del av ett program finansieras med