prop · H0031d24 · 2012-09-20 00:00:00 — Förutom att skydda och bistå dem som utsätts måste samhället konfrontera de bakomliggande värderingar och attityder som bidrar till våldsutövandet. Satsningen innehåller bl.a. förebyggande arbete, insatser riktade till våldsutövare och insatser riktade till rättsväsendet. Regeringen prioriterar också frågan om skydd och stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld. beslutade regeringen att ge i uppdrag att utveckla metoder för arbetet med personer som utövar våld mot närstående och som inte är föremål för insatser inom kriminalvården (S2012/3248/FST). Uppdraget syftar till att utveckla det förebyggande arbetet riktat till personer som utövar våld mot närstående. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att göra en samlad analys av insatsen skyddat boende för hotade personer (S2011/8989/FST). I uppdraget ingår att genomföra en kartläggning av omfattningen och kvaliteten av skyddade boenden i . (Brå) har fått i uppdrag av regeringen att utvärdera verksamheten vid Projekt , som är en modell för samlokalisering och samverkan mellan berörda myndigheter och organisationer i syfte att underlätta för våldsutsatta kvinnor att få tillgång till samhällets skydd och stöd. Brå:s utvärdering ska bl.a. inbegripa en analys av om arbetsformen har haft någon effekt på rättsväsendets utredningar, antalet lagförda gärningsmän och handläggningstiderna. Utvärderingen ska redovisas till (Ju2011/8444/). lämnade utredningen som utsätts för våld efter att ha beviljats uppehållstillstånd i på grund av anknytning (U2011:02) sitt betänkande Kvinnor och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45). Betänkandet bereds inom Regerigskansliet. utsåg regeringen en nationell samordnare mot våld i nära relationer med uppdrag att bl.a. stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet (se utg. omr. 4, avsnitt 2.4.1 och 2.4.2). Till följd av regeringens handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) har ett uppdrag lämnats till i (U2011/7068/UC). Uppdraget som ska redo- visas 2014, innebär bl.a. att myndigheten ska ta fram information till unga och ge utbildning till olika personalgrupper som möter unga. Uppdraget ska också uppmärksamma situationen för unga homosexuella, bisexuella och personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Vidare har regeringen gett i ett flerårigt uppdrag (U2011/4322/JÄM) att ta fram och sprida en vägledning gällande stöd till och rehabilitering av personer som placeras i skyddat boende eller på annan institution på grund av att de riskerar att bli eller har blivit gifta mot sin vilja. lämnade utredningen om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (Ju 2010:06) sitt betänkande, (SOU 2012:35). (se utg. omr. 4, avsnitt 2.4.2). Arbetet med att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål är fortsatt angeläget. Handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) och dess insatser för ökat skydd och stöd till utsatta, stärkt förebyggande arbete, stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet, ökad nationell och internationell samverkan samt ökad kunskap ligger till grund för fortsatta insatser. i har fått ett flerårigt uppdrag (IJ2010/112/JÄM) att stödja nationell samordning av arbetet som bedrivs av myndigheter mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål och verka för stärkt samverkan mellan myndigheter, frivilligorganisationer och andra aktörer. För att stärka internationellt erfarenhetsutbyte och samarbete mot människohandel stödjer regeringen fortsatt arbetet i Östersjöstaternas råds Aktionsgrupp mot människohandel. Aktionsgruppen är en samverkansmodell för informationsutbyte, kunskapsöverföring och genomförande av gemensamma projekt mot människohandel i . Ett annat exempel på det fortsatta arbetet är regeringens uppdrag till att bedriva utbildningsinsatser i syfte att höja kunskapsnivån bland personalgrupper som arbetar med ungdomar om hur man kan arbeta förebyggande för att förhindra att ungdomar blir utsatta för sexuell exploatering via internet och andra interaktiva medier (IJ2010/2268/JÄM). Tabell 5.2 Anslagsutveckling 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i denna proposition. 2Motsvarar 239 239 tkr prisnivå. 3Motsvarar 34 239 tkr prisnivå. 4Motsvarar 34 239 tkr prisnivå. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Anslaget används för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget kan även användas för vissa administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av uppdragen hos berörda myndigheter. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014. Skälen för regeringens förslag: satsas totalt på åtgärder inom jämställdhetsområdet. Erfarenheterna från regeringens jämställdhetssatsning under 20072010 visar att långsiktighet i stödet till olika verksamheter är en viktig förutsättning för måluppfyllelsen. För att säkerställa ett effektivt genomförande av satsningen krävs goda planeringsförutsättningar. Vidare behöver myndigheterna tillräckligt med tid för att förbereda genomförandet i sina verksamheter. Insatser som initieras kan komma att medföra ekonomiska åtaganden under kommande budgetår. Regeringen föreslås därför bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014. PROP 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen bedömer att fortsatta reformer är nödvändiga för att påskynda utvecklingsarbetet inom områden som är strategiskt viktiga för jämställdhetspolitiken. Fortsatta ekonomiska satsningar bör därför göras under mandat- 2014, 2015 och 2016 beräknas Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m. Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd............................. Målet är jämn könsfördelning........................................................................................ Statliga myndigheters styrelser och insynsråd 2011..................................................... Den udda platsen.................................................................................................. Statliga myndigheters ordförande ....................................................................... Statliga myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna... 73 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1.1 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på departement 2011 och 2010.................................................................................. 1.2 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på centrala myndigheter 2011 ................................................................................... 1.3 Ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i centrala myndigheter m.m. där regeringen utser en del av ledamöterna fördelade på departement 2011........... Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd har könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att följa utvecklingen. Eftersom många styrelser omvandlats till insynsråd redovisas de tillsammans med styrelserna. Bakgrunden är de mål för kvinnorepresentationen i statliga organ som beslutade om med anledning av propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop. 1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr. 1987/88:364). Det första etappmålet som angavs i propositionen om kvinnor 1992 uppnåddes och redovisades budgetproposition (1992/93:100, bilaga 12, s. 337 f.). Det andra delmålet om 40procent kvinnor 1995 uppnåddes i de centrala styrelserna och redovisades i skrivelsen Jämställdhetspolitiken 1996/97:41, bilaga 2, bet. 1996/97:AU 8, rskr. 1996/97:155). Andelen kvinnor uppgick då till . Slutmålet om kvinnor bland ledamöterna i de statliga myndigheternas styrelser 1998 uppnåddes inte. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet är jämn könsfördelning Andelen kvinnor bland ledamöterna i de centrala styrelserna har totalt sett utvecklats positivt. hade styrelserna kvinnor. , var andelen . Den ändrade departementsindelningen som beslutades har påverkat statistiken för respektive departement, vilken kan förklara en del av svängningarna mellan departementen. Årets redovisning avser styrelser och insynsråd och gäller förhållanden per . Då uppgick andelen kvinnor i de centrala myndigheternas styrelser och insynsråd till och andelen män till . Det är oförändrat jämfört med och 2009. Regeringens satsningar för att ge kvinnor förutsättning och verktyg för att ta sig an styrelseuppdrag har visat sig vara framgångsrika. Målet kvinnor bland ledamöterna har så gott som uppnåtts. Andelen kvinnor bland ordförande har ökat jämfört med och är nu . Andelen kvinnor och män i statliga kommittéer redovisas i kommittéberättelsen. Tabell 1.1 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på departement 2011 och 2010 Antal, könsfördelning (%) och förändring (procentenheter) 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 1.2 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på centrala myndigheter 2011 Antal och könsfördelning (%) Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. för europapolitiska studier; Sieps Myndigheten för utländska investeringar i () : Program- och verksamhets- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. samarbete (SADEV) : Program- och forskningsrådet (Sida): Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) Delegationen för folkrättslig granskning av vapenprojekt vid Myndigheten för samhällsskydd och Statens inspektion för försvarsunderrättelse- för utveckling i staten () 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Myndigheten för internationella adoptionsfrågorsinsynsråd Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Internationella programkontoret för utbildningsområdet 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Statens veterinärmedicinska anstalts insynsråd vid Studsvik AB:s anläggningar : Tillsyns- och föreskriftsrådet : Vetenskapliga rådet för biologisk meteorologiska och hydrologiska instituts Patent- och registreringsverkets insynsråd 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. (Myndigheten för radio och tv) Myndigheten för kulturanalys insynsråd Myndigheten för radio och tv:s insynsråd Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens insynsråd 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Statliga myndigheters styrelser och insynsråd 2011 Av tabell 1.1 och 1.2 ovan framgår att den genomsnittliga könsfördelningen bland de ordinarie ledamöterna (inklusive ordförande) i stat- liga myndigheters styrelser och insynsråd är oförändrad och 2009. An- delen kvinnor är och andelen män . Den genomsnittliga andelen kvinnor bland ledamöterna varierar mellan de olika departementen. För Försvarsdepartementet, som är det departement vars myndigheter har lägst andel kvinnor i styrelserna, har andelen kvinnor ökat till i genomsnitt . För övriga departement ligger andelen kvinnor i styrelser och insynsråd mellan och . Tre departement har myndigheter under sig där styrelser och insynsråd har en genomsnittlig andel kvinnor som ligger . Det är , och . har igenomsnitt helt jämn fördelning mellan kvinnor och män. Av totalt 221 styrelser och insynsråd hade 155 jämn könsfördelning, dvs. Det är en ökning med en procentenhet innan. hade 164 av 237 styrelser och insynsråd jämn könsfördelning. De styrelser och insynsråd där antalet ledamöter är ojämnt och antingen en kvinna eller en man har den udda platsen (t.ex. en styrelse som har sju ledamöter inklusive ordförande) betecknas ha en jämn könsfördelning. Sifforna är inte helt jämförbara eftersom departementsindelningen har förändrats jämfört med , vilket inneburit att vissa myndigheter flyttats till ett annat departement. Det har varit, och är fortfarande, flest män i styrelser och insynsråd, även om andelen kvinnor ökar. En delförklaring är att när styrelsen eller insynsrådet består av ett ojämnt antal ledamöter innehas den udda platsen mestadels av en man. Av 111 styrelser och insynsråd med udda antal ledamöter hade 54 stycken fler kvinnliga ledamöter, inkl. ordförandena, än manliga och 57 stycken fler manliga än kvinnliga. Andelen kvinnliga ordförande i statliga myndigheters styrelser har ökat från till . Det innebär att andelen manliga ordförande har minskat till . hade endast jämn könsfördelning bland sina myndigheters styrelseordförande. är fortfarande det departement som har flest kvinnliga ordförande , vilket är en ökning från jämfört med . Minst andel kvinnliga ordförande finns under Finans-, Utbildnings-, Utrikes- och Arbetsmarknadsdepartementen, vars styrelser har mellan och kvinnliga ordförande. Fem departement har styrelser med manliga ordförande. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 1.3 Ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i centrala myndigheter m.m. där regeringen utser en del av ledamöterna fördelade på departement 2011 Antal och könsfördelning (%) Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) för arbetsliv och socialvetenskap Offentliga sektorns särskilda nämnd 1 Statistiken för universitet och högskolor redovisas per . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) högre forskning och utbildning (STINT) för miljö, areella näringar och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) Könsfördelning (%) Samtliga departement (63 styrelser)* *För tre styrelser saknas redovisning av samtliga ledamöter. Statliga myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna Tabell 1.3 ovan innehåller statistik gällande könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna. redovisas även styrelser när det gäller universitet och högskolor, vilket innebär att antalet styrelser har ökat från 26 till 63 jämfört med . Redovisningen som avser förhållandena per visar att andelen kvinnor bland samtliga ledamöter är oförändrat och andelen män är . När det gäller ordförande har andelen män minskat till . Andelen kvinnliga ordförande har ökat till . Uppgift saknas för tre styrelser.