prop · H0031d16 · 2012-09-20 00:00:00 — Syftet är att exempelvis kunna utbyta information om hot och risker mot gemensam nordisk infrastruktur vilket kan bidra till att komplettera helhetsbilden avseende hot och sårbarheter. Det skulle även kunna bidra till att hitta gemensamma skyddsmekanismer. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap/CERT-SE har representerat . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har även deltagit i Nato Cyber Coalition Exercise som är en årlig övning för medlems- och partnerländer. 4.6.6Skydd av samhällsviktig verksamhet Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har på regeringens uppdrag redovisat en nationell strategi för skydd av samhällsviktig verksamhet (Fö2010/1615/SSK). Strategin är en del av arbetet med krisberedskapen och syftar till att minska risker, sårbarheter och konsekvenser av allvarliga händelser i samhället. Strategin vänder sig till de aktörer som bedriver eller har en påverkan på samhällsviktig verksamhet. Även näringslivet och den enskilda människan inkluderas bland aktörerna. Strategin har utarbetats i samverkan med flera centrala myndigheter, länsstyrelser, kommuner och landsting samt representanter från näringslivet. Europeiska kommissionen beslutade även om ett förslag till direktiv om kritisk infrastruktur. beslutade om direktivet 2008/114/EC. Förslaget till program för kritisk infrastruktur behandlades aldrig av medlemsstaterna utan är att betrakta som ett internt program för europeiska kommissionen. Arbetet inom området har dock till stor del följt förslagen i programmet. Bland annat har ett europeiskt varningssystem, Critical Infrastructure Warning Information network, CIWIN utvecklats samt förslag om lagstiftning på området: andra åtgärder som ingår i programmet är bl.a. nätverksbyggande mellan medlemsstaterna genom kontaktgruppsmöten, genomförande av konferenser etc., nätverket för tester och utveckling av skydd av kritisk infrastruktur (ERNCIP), stöd till medlemsstaternas eget arbete med nationell kritisk infrastruktur, EU-finansiering av vissa åtgärder i syfte att öka säkerheten samt den externa dimensionen där exempelvis kontakter med och ingår. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har aktivt deltagit i de ovan nämnda aktiviteterna då myndigheten är utpekad nationell kontaktpunkt för direktivet. Såväl Kommissionen som medlemsstaterna har lagt ner stora resurser på att genomföra direktivet även om det inte lett till några stora förändringar för svenskt vidkommande. Detta beror på att det efter genomfört utredningsarbete konstaterades att inte har någon 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 kritisk infrastruktur enligt direktivets definition. Det totala antalet utpekade verksamheter inom EU enligt direktivets definition uppgick till 14 stycken: 1 inom transportsektorn, 3 för naturgas och 10 inom elsektorn. Inom elsektorn ligger åtta av de utpekade verksamheterna i . Regeringen ser positivt på det arbete som bedrivs avseende skydd av samhällsviktig verksamhet. Även om direktivet inte medfört några särskilda åtgärder för svenskt vidkommande är det positivt med den fördjupande europeiska samverkan som kommit till stånd inom ramen för arbetet med direktivet. Enligt statistik har () medverkat i 227 sjöräddningsinsatser med en eller flera enheter. Sjöräddning gällande liv är högt prioriterad verksamhet och bryter därför all annan pågående verksamhet. fartyg och flygplan deltar i de sjörespektive flygräddningsövningar som leds av och myndigheten finns representerad i olika samarbetsfora som har inrättats av dessa. Gränskontroll, brottsbekämpning och tullkontroll regionala samverkan med gränspolisen och har fortsatt att utvecklas och antalet myndighetsgemensamma insatser samt antalet gränskontroller har ökat jämfört med föregående år. internationella insatser har också ökat jämfört med föregående år. har KBV:s gränskontrollerande verksamhet blivit utvärderad i den Schengenutvärdering som utförts av EU avseende Sveriges sjögränser. Myndigheten bedöms, enligt denna utvärdering, ha en väl fungerande gränskontrollerande verksamhet. ska fortsatt utveckla arbetsmetoder för att bekämpa brott inom myndighetens ansvarsområde. ska inom ramen för detta medverka i arbetet med att bekämpa den grova organiserade och storskaliga brottsligheten. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen bedömer att målet är uppfyllt. Samarbetet med nationella insatsstyrka har fortsatt på samma sätt som . ansvarar för att båtförare, utbildade för att transportera poliser vid insatser till sjöss, finns tillgängliga i beredskap. Regeringen anser att det är positivt att samverkan och samordning mellan KBV, Polisen och utvecklats och att de myndighetsgemensamma insatserna har ökat i antal, viktiga insatser där statliga resurser samverkar på ett effektivt sätt för att bl.a. förhindra gränsöverskridande brottslighet. gör bedömningen att myndigheten blivit effektivare i sitt arbete att bedriva sjöfyllerikontroller baserad på riskanalys, dvs. att kontroller förläggs till sådana platser och tider när sannolikheten för sjöfylleri är högre än vid andra tillfällen. Detta får en preventiv effekt vetskapen att kontroller utförs skapar ändrat beteende hos båtförare. Sjöövervakningsuppdraget (samordning av civila behov av sjöövervakning) och SJÖBASIS , som leds av KBV, har bl.a. arbetat med att förbättra kvaliteten i sjölägesinformation samt med införandet av Single Window, ett regelförenklingsarbete som leds av och som främst handlar om att ankommande fartyg bara ska behöva vända sig till en kontaktpunkt vid ankomst. har arbetet med upphandlingen av vidare utveckling av SJÖBASIS (ett av KBV utvecklat myndighetsgemensamt system för maritim information inom området miljö och säkerhet) pågått. Regeringen följer utvecklingen av SJÖBASIS. Det är viktigt att påpeka att SJÖBASIS inte ersätter all samverkan och informationsutbyte mellan myndigheter, men SJÖBASIS kan reducera behovet av att söka information hos andra myndigheter via telefon, fax m.m. deltar aktivt i (). leder bl.a. den tekniska expertgruppen. Vidare deltar KBV även i samarbetet Baltic Sea Region Cooperation (BSRBCC), en samverkan mellan , inklusive och . Det är i första hand en samverkan och vid behov samordnad civil maritim gräns- och kustbevakning. har även varit ledande part i det av EU initierade pilotprojektet om integrerad övervakning av Nordeuropeiska havsområden, MARSUNO (Surveillance North). Projektet, som avslutades , initierades av Europeiska kommissionen i syfte att förbättra integration av maritim övervakning mellan medlemsstater och tredje land. Målet med projektet var att de drygt 10 länderna (och sammantaget 24 myndigheterna) som medverkade skulle kunna arbeta fram förslag på förändrade åtgärder, och i viss mån förändring av lagstiftning, för att kunna uppnå en mer effektiv och kostnadseffektiv lösning för informationsutbyte över stats- och sektorsgränser. Projektet har identifierat behov av utökat informationsutbyte och också behov av och möjligheter till tvärsektoriellt informationsutbyte. Exempel på sektorer som involverats är trafikövervakning, fiskerikontroll, gränskontroll och räddningsoperationer. Ytterligare en dimension för projektet har varit att peka på möjligheter för informationsöverföring mellan civila och militära myndigheter. stödjer även Europeiska kommissionens process för att skapa en gemensam informationsdelningsmiljö. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska enligt sin instruktion se till att utbildning och övningar kommer till stånd inom sitt ansvarsområde. Myndigheten bedriver utbildning vid två verksamhetsställen: Revinge och . Genom omvärldsbevakning och analys av målgruppernas behov har utbildningsutbudet anpassats och kvalitetssäkrats för att stärka samhällets kompetens inom områdena skydd mot olyckor och samhällets krisberedskap. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har efter utvärderingen av utbildningssystemet inom området skydd mot olyckor bedrivit ett förändrings- och förbättringsarbete som inneburit såväl nya kursplaner och kurser, som ett förändrat antagningsförfarande. Övningsverksamheten 2011 fokuserade främst på genomförandet av de två krisberedskapsövningarna SAMÖ-KKÖ2011 (nationell samverkansövning se ovan under avsnitt 1.6.4 Farliga ämnen) och Barents Rescue 2011. Den internationella krisövningen Barents Rescue 2011 genomfördes i med 2500 deltagare från , , och . Det var första gången som svensk förmåga att ta emot och använda internationell hjälp vid en kris övades. Genom seminarieövningar, alarmeringsövningar, ledningsövningar, fältövningar och simulering med motspel övades bl.a. ett stort dammbrott i Lule älv. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap lämnade övningsstöd till andra myndigheter vid bl.a. regionala samverkansövningar och oljeskyddsövningar. Regeringen gör bedömningen att utbildningarna vid MSB, samt myndigheternas övningsverksamhet och det övningsstöd som lämnats av MSB har bidragit till en ökad förmåga att hantera olyckor och kriser i samhället. De större övningar som genomförts har haft stor genomslagskraft och gett ett väl förankrat resultat som utvecklar och stärker samhällets krishanteringsförmåga. 4.7Samordning och stöd inför och vid olyckor och kriser Då en olycka eller kris inträffar är det viktigt att berörda myndigheter och andra aktörer skyndsamt får kännedom om vad som inträffat. En viktig förutsättning för att kunna agera är att det finns en lägesbild och att det råder en helhetssyn kring vilka åtgärder som bör vidtas för att ett samordnat arbete ska kunna ske. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har genomfört ett antal nationella insatser för att stödja 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 kommuner och andra aktörer med förstärkningsresurser och expertis. Myndigheten har bl.a. bistått räddningstjänster med översvämningsmateriel. Framförallt efterfrågades resurserna på grund av mycket nederbörd och höga flöden i . Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps kemenheter (räddningstjänst i kemisk miljö) har stöttat flera räddningstjänster vid tankbilsolyckor och som stöd för att identifiera okända ämnen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bistod med el-aggregat efter de kraftiga stormarna i då stora delar av elförsörjningen var avbruten. Vid det stora oljeutsläppet på samt vid det stora läckaget i en cistern i deltog () med fartyg och MSB med expertis och oljeskyddsutrustning. Under den omfattande flisbranden på ett massabruk i användes vid släckningsarbetet pumpar från skogsbrandsdepån. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomförde ett antal samordningsaktiviteter i syfte att stödja samordningen av ansvariga myndigheters krishanteringsåtgärder och information till allmänheten och media. Under händelserna efter jordbävningen och efterföljande i genomfördes bl.a. samverkanskonferenser för att stödja samordningen av information till allmänheten i . I samband med vulkanutbrottet i Grimsvötn på , utbrottet av EHEC-infektion och terrorattackerna på Utöya och i genomfördes samverkans- och informationssamordningskonferenser i syfte att stödja samordningen av ansvariga myndigheters krishanteringsåtgärder och information till allmänheten. Vidare genomfördes ett antal förvarningskonferenser i samband med väderhändelser bl.a. klass 3- varning för storm i för att stödja ansvariga myndigheters krishanteringsåtgärder. I den samordnande rollen bidrar myndigheten till att berörda aktörer kan kommunicera med allmänheten på ett samordnat sätt. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tillhandahåller metoder, nätverk och tjänster som används av berörda myndigheter i kontakter med 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Ett exempel på detta är webbplatsen . Regeringen bedömer att MSB:s insatsverksamhet stödjer kommuner och andra aktörer vid genomförandet av olika räddningstjänstinsatser. Regeringen bedömer vidare att samordningsverksamheten har bidragit till att ansvariga myndigheter haft god kunskap om läget och om varandras arbete. Samverkanskonferenserna har bidragit till att sprida information mellan berörda aktörer på ett bra sätt. Regeringen bedömer också att myndigheternas budskap till allmänheten varit avstämda och samordnade. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps internationella insatsverksamhet har fortsatt vara behovsbaserad och i enlighet med av regeringen beslutade policys och strategier. Verksamheten har främst påverkats av den politiska utvecklingen i , hungerkatastrofen på samt jordbävningen utanför . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har bedrivit 115 biståndsinsatser i 34 länder. Myndighetens insats i var av både konsulär och humanitär karaktär. Myndigheten bidrog tidigt, tillsammans med Försvarsmakten, med varsin person till staben på den internationella koordineringscellen på varifrån den europeiska konsulära räddningsaktionen planerades. Myndigheten bidrog vidare med personal ur stödstyrkan för att stödja svensk konsulär evakuering tillsammans med en person ur UD:s snabbinsatsstyrka. Genom myndighetens försorg chartrades civila flygplan som på ett tidigt stadium kom att genomföra flygningar efter förfrågan från United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR) och () rörande evakuering av över 10 000 tredjelandsmedborgare som flytt oroligheterna i . Insatsen koordinerades och finansierades delvis av EU:s civilskyddsmekanism. På regeringens uppdrag administrerade MSB dessutom en flygning av migranter från till som genomfördes av Försvarsmakten. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap gav vidare stöd till EU:s behovsbedömning på plats i insatsområdena samt till FN:s behov av kontorslösningar för att kunna bedriva sin humanitära verksamhet. Myndigheten bidrog vidare med s.k. Explosive Ordnance Disposal-team inne i då det finns ett överhängande hot mot befolkningen i tätbefolkade områden från oexploderad ammunition och vapen efter konflikten. Sådan verksamhet har även bedrivits i , Sydsudan samt i . En humanitär minhanteringsinsats har dessutom bedrivits i . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har fortsatt verkat för att få till stånd insatser som är mer omfattande än att sända ut enskilda personer till framförallt FN- organ. Myndigheten har arbetat målmedvetet till förmån för mer sammansatta insatser, t.ex. i fråga om logistik- och lastbilsflottelösningar till förmån för Programme i Sydsudan, , och . På det förebyggande och förberedande området har MSB framför allt bedrivit katastrofriskreducerande och kapacitetsuppbyggande arbete tillsammans med nationella myndigheter, Röda korsrörelsen och FN-organ, t.ex. i , , , och . Ett samarbetsavtal har tecknats mellan myndigheten och inom det katastrofriskreducerande området, inklusive området tidig återuppbyggnad. Till den del av insatsverksamheten som är finansierad av biståndsmedel hör också insatser inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) där myndigheten bidragit med insatsstödjande uppgifter till sju av EU:s civila missioner. De flesta utsända deltog i rättstatsinsatsen i Kosovo (EULEX Kosovo), observatörsinsatsen i (EUMM) och polisinsatsen i (EUPOL). Regeringen redogör samlat för bidrag till internationell civil och militär krishantering under utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomförde även insatser till förmån för det jordbävningsdrabbade , t.ex. genom att bidra med experter rörande behov och bedömningar till FN:s respektive EU:s team, samt skyddsmateriel till japanska myndigheter. Inom området tidig återuppbyggnad kan nämnas den brobyggnadsinsats i som myndigheten genomförde tillsammans med FN, i syfte att möjliggöra ökade humanitära transporter i svår terräng. I projektet ingick även en utbildningskomponent i brobyggande, för att stärka den nationell och lokal kapaciteten. Det Svenska nationella ambulansflyget (SNAM) övades med gott resultat i samband med den internationella Barents Rescue-övningen. Bland annat övades samverkan med det finländska Röda korset. Andelen kvinnor i MSB:s resurspool stiger . bestod resurspoolen av kvinnor och män. Andelen kvinnor i genomförda insatser ligger dock oförändrat på . Myndigheten arbetar kontinuerligt med olika åtgärder för att åstadkomma en jämnare könsfördelning i insatserna och öka andelen kvinnor, t.ex. genom riktade rekryteringar och s.k. trainee-verksamhet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i enlighet med sitt regleringsbrev redovisat i sin årsrapport för insatsverksamheten hur 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet har implementerats i insatsverksamheten (dnr Fö2012/663/SSK). har t.ex. en tydlig operativ målbild tagits fram för arbetet med jämställdhet och mångfald i insatsverksamheten, t.ex. när det gäller kapacitetsutvecklingsprojekt och den egna insatspersonalen. FN:s resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet utgör ram för arbetet. Detta har operationaliserats utifrån myndighetens erfarenheter och ambitioner. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har också samarbetat med andra svenska myndigheter avseende genomförande av den svenska handlingsplanen för implementering av FN:s resolutioner på området. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps arbete med att integrera ett miljöperspektiv i insatserna fortskred . En inriktning för arbetet 2011-2015 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 De vägledande principerna för arbetet är att miljö och människa hör ihop, att miljöintegrering är en riskreducerande åtgärd, att ett integrerat miljöperspektiv bidrar till att förhindra skada samt att ett utvecklingssamarbete av god kvalitet leder till hållbar utveckling. Europeiska kommissionen presenterade sitt förslag till ny rättsakt för civilskyddssamarbetet. Förslaget omfattar bl.a. satsningar på förebyggande, inrättande av en frivillig pool av civilskyddsresurser, etablerande av ett europeiskt responscenter och ökad EU-finansiering. Förslaget diskuteras mellan medlemsstaterna och i . Regeringen bedömer sammanfattningsvis att de genomförda internationella insatserna har visat på MSB:s förmåga att snabbt kunna organisera behovsbaserat stöd till förmån för framförallt FN och EU, och att det katastrofriskreducerande och förberedande arbetet, liksom de civil-civila och civil-militära dimensionerna, utvecklats på ett positivt sätt. Redovisningen av de aggregerade resultaten av MSB:s internationella insatser behöver dock successivt utvecklas för att ytterligare kunna påvisa vilket samlat genomslag de har haft i relation till bedömda behov. Fortsatt fokus på ökad kostnadsmedvetenhet i insatserna är vidare prioriterat. Inom ramen för () har KBV deltagit med representanter vid chefsmöten. leder även den tekniska expertgruppen inom NACGF. deltar också i Baltic Sea Region (BSRBCC). Inom sker en regelbunden samverkan mellan , inklusive och . Det är i första hand en samverkan och vid behov samordnad civil maritim gräns- och kustbevakning. har KBV bl.a. varit med och planerat gemensamma övningar, operationer, seminarier och workshops. Vad gäller bilaterala samarbetsavtal har KBV genomfört möten på chefsnivå med (of the FSS of ) inom ramen för ingångna överenskommelser. Rörande samverkan konstaterar KBV bl.a. att utbytet av operativ information mellan 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 och regionala nivå har ökat väsentligt och även gett operativ effekt. Regeringen bedömer att KBV:s internationella samverkan på olika nivåer och inom flera av myndighetens ansvarsområden är viktig. Särskilt central är den samverkan som sker mellan och inom EU. Senast bör () ha förmågan att med nationella resurser bekämpa oljeutsläpp på upp till . Regeringen bedömer att målet är uppfyllt vad gäller ökad förmåga . har KBV genomfört 42 oljeskyddsoperationer. har två större utsläpp drabbat svenska vattenområden. Total mängd upptagna oljeprodukter i samband med operationerna uppgår till , vilket motsvarar ca . Ansvaret för miljöräddningstjänsten till sjöss är en av KBV:s huvuduppgifter. De nya fartygen i 001-klassen har satts på prov och har framgångsrikt deltagit i tre större miljöskyddsoperationer, två på svenskt vatten och en där KBV bistod . Driftsättandet av 001-serien, med sina tekniskt avancerade system, har inte varit fritt från komplikationer, men dessa har lösts ut. Regeringen gör bedömningen att KBV prioriterat rätt då myndighetens fokus inom miljöräddningstjänst varit att öva besättningarna på de nya större kombinationsfartygen vilket har höjt kunskapen vad gäller hantering av olika typer av utrustning ombord. Bland annat har rutiner för nödbogsering tagits fram och särskild utbildning i storskalig brandbekämpning har genomförts i syfte att utveckla förmågan att utföra nämnda prestationer. Arbetet med att få fartygen i 001- klassen fullt operativa fortsätter och kommer att slutföras . har även visat att myndigheten har förmåga att bogsera ett större fartyg under komplicerade förhållanden, då KBV genomförde bogseringen av fartyget som hade svår slagsida och där besättningen evakuerats. har vidare deltagit i möten inom HELCOM Response (Kommissionen för skydd av miljö, olje- och kemikaliebekämpningskommittén) för genomförandet av denna del av . har också fortsatt medverka i ett arbete att införa en HELCOM-rekommendation när en stat erbjuder skyddad plats för ett fartyg i nöd inom annan stats territorium. Härutöver har KBV fortsatt att delta i det av samt Havs- och vattenmyndigheten ledda arbetet med att ta fram en svensk åtgärdsplan för genomförandet av HELCOM Baltic Sea Action Plan (BSAP), ett program för att återställa en god ekologisk status i miljö . Vidare ingår KBV i ett EU-finansierat projekt, Sub-regional risk of spill of oil and hazardous substances in the Baltic Sea (BRISK), ett flaggskeppsprojekt som syftar till att inom Östersjöstrategin göra en riskanalys för hela och skapa samarbetsavtal för att ytterligare stärka bekämpningsförmågan vid en olycka. har som mål att ständigt kunna påbörja och leda oljebekämpningsinsatser till sjöss och detta bedöms ha uppfyllts genom den grundbemanning dygnet runt som finns i ledningscentralerna och genom att varje Kustbevakningsregion haft räddningsledare i ständig beredskap. har ständigt minst fyra miljöskyddsfartyg och ett antal övervakningsfartyg till sjöss, vilka tillsammans uppfyller kraven på ständig beredskap för att kunna påbörja oljebekämpningsinsatser. fartygsflotta är byggd, bemannad och utrustad för att kunna bekämpa utsläpp även långt ute till havs. Detta i kombination med satellit- och flygspaning skapar förutsättningar för tidig upptäckt av utsläpp varigenom även målet att tidigt kunna bekämpa utsläpp kan uppnås. Därmed kan risken för landpåslag reduceras. Regeringens bedömning är att miljöräddningstjänstberedskapen anpassats till rådande och bedömd hotbildsutveckling samt genom internationella samarbeten medverkat till att stärka miljöräddningstjänsten till sjöss. Frivilligorganisationerna har en viktig uppgift inom samhällets krisberedskap genom att ta tillvara den enskilda individens engagemang, för att därigenom förbättra samhällets krishanteringsförmåga och att stimulera frivilligarbetet. Ideellt engagemang har vidare en positiv effekt på människors tillit till samhället och till varandra, vilket är av värde för krisberedskapen. Ett nytt system för beräkning av organisationsstöd för frivilliga försvarsorganisationer har utarbetats i samarbete mellan de (), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Försvarsmakten. Systemet tillämpas fr.o.m. . Regeringens bedömning är att de frivilliga organisationerna har en viktig bidragande roll för samhällets beredskap och förmåga att hantera såväl vardagliga händelser som allvarliga händelser. Utbetalda medel och projekt har till frivilliga försvarsorganisationer sammanlagt betalats ut i organisationsstöd, vilket bl.a. ska bidra till administrativ basverksamhet och verksamhetsutveckling. Vidare har , inom ramen för anslag 2:4 Krisberedskap, fördelats till verksamhet som avser särskilda uppdrag för att höja krisberedskapen i samhället. Medlen fördelas med stöd av förordningen om frivillig försvarsverksamhet (1994:524).