prop · H0036 · 2012-09-20 00:00:00 — har vidtagit åtgärder för att stärka Ombudsmannens ställning som centralt organ med ansvar för genomförande av antidiskrimineringslagen. har under anslutningsförhandlingarna i ett särskilt åtagande förbundit sig att fortsätta förbättra skyddet av de mänskliga rättigheterna. Vidare har EU under förhandlingsarbetet understrukit vikten av att vidtar åtgärder för att ytterligare förbättra skyddet för minoriteter, särskilt serber och romer. EU har uppmanat att förbättra tillämpningen av landets handlingsplan 20122013 för genomförande av den konstitutionella akten om rättigheter för nationella minoriteter. Särskilt viktigt är att åtgärda minoriteternas underrepresentation i statsförvaltningen, domstolsväsendet och inom polisen. EU har även uppmanat att fortsätta ta itu med diskrimineringen av minoriteter på ett bredare plan, bland annat genom att säkerställa lämplig uppföljning av de problem med diskrimineringen av minoriteter i den offentliga sektorn som inte tas upp i den konstitutionella akten om rättigheter för nationella minoriteter. Vidare har uppmanats att fortsätta med aktiviteter för att ge personer som tillhör de nationella minoriteterna ökad kunskap om sina rättigheter och uppmärksamma tillgång till sociala rättigheter. EU har också uppmanat att fortsätta med genomförandet av strategin för skydd och integration av romer, särskilt när det gäller sysselsättning, utbildning och bostäder. har under anslutningsförhandlingarna i ett särskilt åtagande förbundit sig att fortsätta stärka skyddet av minoriteter, bl.a. genom ett effektivt genomförande av författningslagen om nationella minoriteters rättigheter. EU har uppmanat att fortsätta genomföra åtgärder för att öka toleransen i samhället och främja försoningen mellan olika etniska grupper, särskilt mot den serbiska minoriteten. har vidare uppmanats att fortsätta vidta åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet, bland annat genom utbildning och en översyn av skolans roll och medvetandegörande av allmänheten. Rättvisa, frihet och säkerhet Sammanfattning: EU:s medlemsstater och har valt att infoga en skyddsklausul i anslutningsfördraget som rör området frihet, säkerhet och rättvisa. När det gäller kommer inträde i unionen inte att innebära ett avskaffande av personkontroller mellan de gamla medlemsstaterna och . Beslut om att avskaffa dessa kontroller kommer i stället att fattas separat och med enhällighet av rådet. Remissinstanserna: pekar på att samarbetet med i brottsutredningar kommer att underlättas betydligt av ett medlemskap. understryker vikten av att fullföljer utlovade reformer på området samt att skyddsklausulen rörande rättsliga och inrikes frågor utnyttjas för det fall allvarliga brister eller överhängande risk för allvarliga brister upptäcks. Kronofogden ser positivt på utökade möjligheter till samverkan när det gäller brottsbekämpning. bedömer att är väl rustat att möta de krav som ställs på gränskontroll och att anpassa sin viseringspolitik till . har inte tagit emot någon asylansökan från en kroatisk medborgare . Bakgrund: Det är viktigt att polisväsende och övriga delar av rättsväsendet är oberoende, kompetent, pålitligt och effektivt. Det är också nödvändigt att harmonisera regelverket vad gäller yttre gränsförvaltning och viseringspolitik. Förhandlingsresultatet: samarbete med Europol har bl.a. resulterat i ett avtal som stärker samarbetet kring bekämpning av allvarliga former av internationell brottslighet. har också en sambandsman placerad vid Europol. En av de synligaste delarna i regelverket är Schengenreglerna, som bl.a. innebär att personkontrollen mellan Schengenstaterna tas bort. När det gäller kommer dock inträde i unionen inte att innebära ett avskaffande av personkontroller mellan nuvarande medlemsstaterna och . Beslut om att avskaffa dessa kontroller kommer i stället att fattas separat och med enhällighet av rådet. Detta kommer att ske efter inträde i unionen och ska föregås av en noggrann utvärdering av rättsliga och praktiska beredskap att tillämpa Schengenreglerna. behöver anpassa sin viseringspolitik till och bygga upp en tillräcklig administrativ kapacitet redan före anslutningen för att kunna tillämpa regelverket vid inträdet i unionen. Det gäller bl.a. anpassning till rådets förordning (EG) nr 539/2001 av om fastställande av förteckning över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav. I enlighet med vad som har beskrivits i det föregående avsnittet (kap 7.23) har EU:s medlemsstater och valt att infoga en skyddsklausul i anslutningsfördraget som rör området frihet, säkerhet och rättvisa, vilken förutom samarbete på civil- och straffrättens område även 2012/13:6 omfattar bl.a. gränskontroll, asyl- och invandringspolitik samt polissamarbete. Skyddsklausulen kan som tidigare nämnts användas om det skulle visa sig att det finns allvarliga brister i införlivandet och genomförandet av EU:s rättsakter på området. tillåts att behålla gemensamma gränsövergångsställen vid gränsen till Bosnien och . Detta är en följd av att inte tillämpas i från och med anslutningsdagen. En konsekvens av utvidgningen är att kommer att delta i de olika samarbeten som pågår på området. Såväl Europol- och Eurojustsamarbetet som samarbetet på myndighetsnivå berörs. De särskilda Schengenlösningarna kommer för del att innebära fortsatt personkontroll mot även efter deras anslutning, fram till dess att rådet fattat beslut om att kontrollerna ska upphävas. Sammanfattning: Inga övergångslösningar har överenskommits och har åtagit sig att tillämpa regelverket från och med anslutningsdagen. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Bakgrund: Regelverket behandlar främst två områden: dels det Europeiska området för forskningsverksamhet (ERA), dels EU:s program för forskning och teknisk utveckling. I artikel 179 i EUF-fördraget anges att unionen ska ha som mål att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri rörlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik. har beslutat att ERA ska vara förverkligat . Att unionen ska genomföra ett ramprogram för forskning finns angivet i artikel 180 i EUF-fördraget. I ramprogrammet fastställs mål, huvudlinjer och budget för unionens insatser. Det nuvarande ramprogrammet gäller för perioden 20072013. Förhandlingsresultatet: deltar redan i EU:s ramprogram för forskning och utveckling som ett associerat land. bedöms också ha goda förutsättningar för att kunna uppfylla målen för ERA. Inga övergångslösningar har överenskommits och har åtagit sig att tillämpa regelverket från och med anslutningsdagen. För svensk del innebär ett kroatiskt medlemskap inga förändringar i möjlighet att samarbeta med inom forsknings- och utvecklingsområdet. Sammanfattning: Inga övergångslösningar har aktualiserats och har åtagit sig att tillämpa regelverket på utbildnings- och kulturområdet från och med anslutningsdagen. Remissinstanserna: bedömer att anslutning till EU får en mycket begränsad påverkan på utflödet av studiestöd. anslutning förväntas inte ha någon påverkan på de studiestödsrättsliga reglerna och inte heller medföra några större administrativa konsekvenser. Bakgrund: Enligt artiklarna 165 och 166 i EUF-fördraget ska unionen främja det samarbete mellan medlemsstaterna som bidrar till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet och genomföra en yrkesutbildningspolitik som stödjer och kompletterar medlemsstaternas egna insatser. Utbildningssystemens innehåll och organisation är dock enligt EUF-fördraget medlemsstaternas ansvar och det finns ingen strävan hos vare sig EU:s institutioner eller medlemsstaterna att ge unionen befogenheter i det avseendet. Däremot kan utbildningssystemen mer eller mindre direkt beröras av exempelvis regelverket avseende den fria rörligheten för personer. Det gäller särskilt rådets direktiv /486/EEG av om undervisning av barn till migrerande arbetstagare. Direktivet innebär att medlemsstaterna ska ge medföljande skolpliktiga barn till arbetstagare från en annan medlemsstat gratis undervisning i värdlandets och hemlandets språk. Den fria rörligheten för personer och tjänster i EUF-fördraget innebär bl.a. en rättighet för EU-medborgare att utöva ett yrke, som egenföretagare eller som anställd, i en annan medlemsstat än den där de har skaffat sig sina yrkeskvalifikationer. I artikel 53.1 i EUF-fördraget föreskrivs dessutom att direktiv ska utfärdas som syftar till ömsesidigt erkännande av examens-, utbildnings- och andra behörighetsbevis. antogs ett direktiv, och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer (yrkeskvalifikationsdirektivet), som moderniserade och ersatte tidigare 15 direktiv för erkännandet av yrkeskvalifikationer. lade kommissionen fram ett förslag till revidering av yrkeskvalifikationsdirektivet som förhandlas i rådet . Genom medlemskapet i EU kommer medborgare i att tillförsäkras rätten att få sina yrkeskvalifikationer erkända i andra EU-länder på samma villkor som medborgare i övriga EU-länder. Givetvis ges övriga EU-medborgare motsvarande rättigheter i . Den fria rörligheten för personer innebär vidare att migrerande arbetstagare och egenföretagare samt deras familjemedlemmar ska behandlas på lika villkor som svenska medborgare. Det kan följaktligen inte uteslutas att utvidgningen kan komma att få ekonomiska konsekvenser för bl.a. studiestödet. I 4 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) anges att utbildningen ska vara avgiftsfri för studenter som är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i . Enligt förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor ska den som inte är medborgare i en stat inom EES eller i betala anmälningsavgift och studieavgift för utbildning på grund- och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor. inträde i EU innebär att personer med kroatiskt medborgarskap som studerar i kommer att vara avgiftsbefriade. 2012/13:6 Utbildningssamarbetet mellan medlemsstaterna sker bl.a. inom ramen för Programmet för livslångt lärande, som syftar till att utveckla den europeiska utbildningen och ge ökade möjligheter för utbyte. Programmet innehåller flera delprogram som är inriktade på olika delar och nivåer av utbildningssystemet. kommer att delta fullt ut i utbildningssamarbetet inom Programmet för livslångt lärande. har också medverkat i ett flertal Tempusprojekt, som syftar till att modernisera högre utbildning i EU:s närområde och förbereda kandidatländer för fullt deltagande i Programmet för livslångt lärande. Till stöd för utbildningssamarbetet finns Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildningen i () och i (), som inrättats med stöd av rådets förordning EEG nr 337/75 av om uppbyggnaden av Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning och rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av om inrättande av en . Vad gäller europeiskt samarbete på ungdomsområdet har kunnat delta i samtliga delprogram inom ramen för programmet Ung och aktiv i . På kultur- och medieområdet finns dels ett ramprogram inom kulturområdet, Kultur 20072013, som omfattar alla konst- och kulturområden, dels ett ramprogram inom medieområdet, Media 2007, som ger stöd till de audiovisuella näringarna. deltar i både programmet Kultur 20072013 och Media 2007. Förhandlingsresultatet: Inga övergångslösningar har aktualiserats och anslutningslandet har förbundit sig att fullt ut tillämpa regelverket på utbildnings- och kulturområdet från det inträder i unionen. Utvidgningen innebär inte några särskilda konsekvenser för svensk del på kulturområdet. Sammanfattning: På miljöområdet har begärt övergångsperioder för en rad direktiv. Dessa inbegriper bl.a.: handel med utsläppsrätter för växthusgaser; luftkvalitet och renare luft; avfallsdeponier; avloppsvatten; dricksvatten; utsläpp av flyktiga organiska föreningar; utsläpp av luftföroreningar från stora förbränningsanläggningar samt samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. I ett särskilt protokoll till fördraget ges under vissa förutsättningar stöd åt genom en engångsöverföring av utsläppsenheter. Remissinstanserna: Havs- och vattenmyndigheten instämmer i bedömningen att en anslutning av till Europeiska unionen inte kommer att få några betydande konsekvenser inom myndighetens ansvarsområde. Kemikalieinspektionen pekar på att behöver förstärka landets administrativa kapacitet till inträdet för att klara sina medlemsskyldigheter avseende kemikalielagstiftning och biocid- Bakgrund: Miljöområdet omfattas av delad befogenhet. Inom miljöområdet finns ett mycket omfattande regelverk med fler än 200 rättsakter. Därutöver ingår unionen som part i många internationella överenskommelser. EU har också antagit övergripande program på miljöområdet, främst det sjätte miljöhandlingsprogrammet. Lagstiftningen omfattar följande områden. Allmänna bestämmelser och program Strålskydd och radioaktivt avfall Kemikalier, industriella risker och bioteknik Fysisk planering, miljön och naturresurserna Hushållning och rationellt utnyttjande av mark och vatten, miljön och naturresurserna Bevarande av vilda djur och växter Avfallshantering och ren teknik Förhandlingsresultatet: har åtagit sig att genomföra hela regelverket. Med hänsyn till landets miljöproblem och de stora investeringar och personalförstärkningar som krävs för anpassning har begärt övergångslösningar för en rad direktiv på miljöområdet. Efter förhandlingar har överenskommelse träffats om övergångstider för ett antal rättsakter som beskrivs i följande avsnitt. Dessa övergångstider bedöms ha begränsade gränsöverskridande effekter och inte påverka konkurrensen på något betydande sätt. Övergångstiderna har förenats med målsättningar och planer för genomförande som kommer att följas upp. I övrigt gäller anpassning från tillträdesdagen. Detta ställer stora krav på när det gäller lagstiftning och andra författningsändringar, åtgärder och tillräcklig personal för planering, tillståndsgivning och övervakning samt omfattande investeringar i infrastruktur och teknik. har beviljats övergångsperioder avseende vissa åtaganden och beräkningspunkter i och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG. I ett särskilt protokoll till fördraget ges under vissa förutsättningar stöd åt genom en engångsöverföring av utsläppsenheter som har tilldelats enligt Kyotoprotokollet till ramkonvention om klimatförändringar. har även beviljats en övergångslösning rörande tillämpningen av och rådets direktiv /50/EG av om luftkvalitet och renare luft i . Som referensår för beräkning av vissa värden ska i två fall efter anslutningsåret användas. har vidare beviljats vissa tidsbegränsade undantag från kraven i rådets direktiv /31/EG av om deponering av avfall. ska den andel av det biologiskt nedbrytbara kommunala avfallet som går till deponier ha minskat till av den totala mängden av det biologiskt nedbrytbara kommunala avfall som producerades . ska den andel av det biologiskt nedbrytbara kommunala avfallet som går till deponier ha minskat till av den totala mängden av det biologiskt nedbrytbara kommunala avfall som producerades . ska den andel av det biologiskt nedbrytbara kommunala avfallet som går till deponier ha minskat till av den totala mängden av det biologiskt nedbrytbara kommunala avfall som producerades . Vidare ska gradvis minska avfallet i de befintliga deponier som inte uppfyller direktivets krav. har medgivits en övergångsperiod under vilken landet inte behöver tillämpa alla bestämmelser i rådets direktiv /271/EEG av om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse. Kraven i direktivet ska först uppnås i de större städerna, därefter i de mindre städerna. har även fått övergångslösningar beträffande kraven i rådets direktiv /83/EG av om kvaliteten på dricksvatten. tillåts högre värden för olika ämnen i vattnet än vad som angetts i direktivet. har beviljats en övergångsperiod under vilken kraven i rådets direktiv /13/EG om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa verksamheter och anläggningar inte ska tillämpas fullt ut. Kraven avseende utsläppsgränsvärdena för flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa verksamheter och anläggningar ska avseende flera angivna anläggningar inte tillämpas under olika övergångstider, som längst till . Samma sak gäller för direktivets krav avseende skyldigheten för verksamhetsutövaren att på ett tillfredsställande sätt påvisa för den behöriga myndigheten att bästa tillgängliga teknik används för beläggningsprocesser vid fartygsbyggande vid flera angivna anläggningar. har vidare fått tidsbegränsade undantagslösningar avseende kraven i och rådets direktiv /80/EG av om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar. Ett antal angivna anläggningar ska tillämpa utsläppsgränsvärdena för svaveldioxid, kväveoxid och stoft . Övergångsregler gäller även för kraven i och rådets direktiv /1/EG av om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Ett antal angivna anläggningar ska under vissa övergångsperioder, som längst t.o.m. , inte omfattas av direktivets krav avseende skyldigheten att driva dessa anläggningar i enlighet med de utsläppsgränsvärden, likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder som bygger på bästa tillgängliga teknik. har slutligen beviljats en anpassningstid från anslutningsdagen avseende vissa krav i och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, Prop. 2012/13:6 utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv /45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv /769/EEG och kommissionens direktiv /155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG. Generellt sett kommer utvidgningen att leda till en snabbare omvandling av miljöarbete än vad som annars skulle ha varit fallet. Därigenom kommer också de gränsöverskridande utsläppen att minska vilket är betydelsefullt, även om geografiskt sett inte ligger nära och därmed inte heller påverkas direkt av utsläpp från detta land. Sammanfattning: har inte begärt några övergångslösningar utan har accepterat att tillämpa regelverket för hälsoskydd och konsumentskydd från och med anslutningsdagen. Remissinstanserna: anför att anslutning till Europeiska unionen ökar möjligheter till erfarenhetsutbyte och lärande om och andra länders folkhälsoarbete. Därutöver öppnas möjligheter till finansieringsstöd för att bedriva ett aktivt folkhälsoarbete. Bakgrund: Enligt artikel 169 i EUF-fördraget ska unionen bidra till att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen samt främja konsumentupplysning och konsumenternas rätt att organisera sig. Konsumenternas intressen ska också beaktas inom unionens övriga verksamhet. Åtgärderna kan bestå av lagstiftning om harmoniserade regler för den inre marknaden eller åtgärder för att komplettera medlemsstaternas nationella politik. Det befintliga regelverket handlar bl.a. om produktsäkerhet, prisinformation, marknadsföring, avtalsvillkor, konsumentköp och garantier, distansförsäljning, konsumentkrediter, paketresor och tidsdelat boende. Det finns ett etablerat samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter för att säkerställa att EU-lagstiftningen på konsumentområdet efterlevs. För att erbjuda konsumenter stöd i samband med gränsöverskridande handel har ett nätverk med konsumentkontor från medlemsstaterna inrättats. Medlemsstaterna ansvarar enligt artikel 168 i EUF-fördraget för sin hälso- och sjukvård. Europeiska unionens insatser ska komplettera medlemsländernas nationella politik och vara inriktade på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar samt undanröja faror för den fysiska och psykiska hälsan. Insatser inriktas på de stora folksjukdomarna och allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. EU får bl.a. vidta åtgärder för att skydda folkhälsan när det gäller tobak, missbruk av alkohol och insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador. 2012/13:6 Förhandlingsresultatet: har inte begärt några övergångslösningar utan har accepterat att tillämpa regelverket för hälsoskydd och konsumentskydd från och med anslutningsdagen. Några särskilda konsekvenser för är inte att vänta på dessa områden. Sammanfattning: Vissa villkor kommer att gälla för den kroatiska handeln som är tvungen att passera genom Bosnien och territorium vid utnyttjandet av en transportkorridor. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Bakgrund: Tullunionskapitlet inkluderar unionens tullkodex, den kombinerade nomenklaturen (tulltaxan) inklusive handelspreferenser, tullkvoter och tullsuspensioner. Hit hör också annan tullrelaterad lagstiftning såsom regler om tullmyndigheternas kontroll av immaterialrättsintrång. Tulladministrationen i måste redan från och med anslutningsdagen kunna hantera kontrollen vid gränsen, som delvis även bildar den nya yttre unionsgränsen. Kontrollerna måste genomföras på ett smidigt sätt så att medborgarnas säkerhets- och skyddsintressen bevakas som handeln främjas. Den inre marknaden och en smidig handel bygger på en väl fungerande tullunion. Detta förutsätter att EU:s tullagstiftning införlivas i lagstiftning senast vid anslutningen. Förhandlingarna om tullunionskapitlet har framför allt koncentrerats på anslutningslandets antagande av befintlig EU-lagstiftning. Vid förhandlingarna har särskilt framhållits att måste reformera och förstärka tullmyndighetens tjänster samt installera väl fungerande IT- system. har i stor utsträckning redan gjort anpassningar till inom detta område. Fortsatt arbete med anpassning pågår. Förhandlingsresultatet: har accepterat att tillämpa regelverket på detta område från och med anslutningsdagen med ett undantag. Vissa villkor kommer att gälla för den kroatiska handeln som är tvungen att passera genom Bosnien och territorium vid utnyttjandet av transportkorridoren vid Neum. ska löpande fram till anslutningsdagen fortsätta att informera om arbetet med att göra anpassningar till samt utveckla tillräcklig kapacitet inom sin tulladministration. I anslutningsfördraget anges i kapitlet för tullunionen även klarlägganden av tullhantering av gods vid datumet för medlemskapet i EU. Detaljerade bestämmelser anger varornas tullstatus för att klargöra hur tullbestämmelserna ska tillämpas, bl.a. för gods under transport till EU och gods som är lagrat i . Även klarlägganden görs av bevis om ursprung för varor som berörs av nya status som medlem i EU. Detta för att ska fogas in i Unionens tullbestämmelser på ett smidigt sätt, motsvarande det som gällt för andra länder som tidigare blivit medlem i EU. Inga övergångsregler har således överenskommits. Som en följd av Prop. 2012/13:6 utvidgningen kommer gränskontrollen mellan de nuvarande medlems- staterna och anslutningslandet att minska efter EU-inträdet. Sammanfattning: har accepterat lagstiftningen på detta område och även nått en god nivå av anpassning. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Bakgrund: För att den inre marknaden och tullunionen ska fungera är det nödvändigt med ett gemensamt system av import- och exportregler och att unionen kan agera enhetligt i förhållande till länder utanför EU. Genom artikel 207 i EUF-fördraget har EU-länderna därför gett unionen mandat att förhandla och besluta för deras räkning på detta område. Den gemensamma handelspolitiken är av särskild politisk betydelse inte minst mot bakgrund av EU:s ställning som den största handelspartnern i världen.