prop · H0031d33 · 2012-09-20 00:00:00 — är aktiv medlem i GAC och innehar rollen som en av tre vice ordförande i . Den stora frågan handlade om ICANN:s beslut att öppna möjligheterna att ansöka om nya generiska toppdomäner. Denna fråga har engagerat många olika sektorer i samhället och det finns fortfarande frågetecken kvar som behöver rätas ut. Mellan och öppnades möjligheterna för alla att ansöka om nya toppdomäner. Från World Summit on (), i den s.k. Tunisagendan, som bl.a. samlar det internationella samfundets ambitioner inom området internets förvaltning, beskrivs uppdraget till FN:s generalsekreterare om IGF. IGF är den enda öppna globala plattform för diskussioner kring internet och internets utveckling. har varit mycket aktivt i det arbetet såväl i frågor kring teknik och innovation som i frågor kring yttrandefrihet och mänskliga rättigheter. tog beslut om ytterligare ett femårsmandat för IGF. Det senaste forumet hölls i , , och nästa möte kommer att äga rum i , , . Den stora frågan som diskuteras är formerna för arbetet. , övriga EU-länder och många andra länder vill behålla de fria och icke beslutande formerna för forumet. Denna fråga diskuteras i en arbetsgrupp som ska överlämna förslag på utveckling av IGF. Elektronisk kommunikation är en viktig förutsättning för i stort sett all verksamhet i samhället, såväl inom näringsliv, offentlig sektor som i det privata livet. Tillgång till kommunikationstjänster och tillgång till internet spelar en allt större roll i företags och människors vardag. Kommunikationstjänster tillhandahålls på en marknad som i hög grad är konkurrensutsatt och där den reglering som finns på plats syftar till att ge tillgång till säkra, effektiva och prisvärda tjänster. För att möjliggöra valfrihet för användarna behövs i första hand en långsiktigt fungerande konkurrens. Det behövs också transparenta villkor för att användare ska kunna göra val och fatta välgrundade beslut. trädde en rad nya bestämmelser i kraft i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Relativt omfattande förändringar har genomförts i lagen, bl.a. att operatörer på marknaden numera har högre krav på sig genom att i sina villkor tillhandahålla tydlig, heltäckande och lättillgänglig information om vad abonnemanget kan användas till samt pris och kvalitet. Det finns med den nya lagstiftningen bättre förutsättningar för användare att jämföra olika erbjudanden på marknaden. Användare kan därmed också bilda sig en rättvis uppfattning om eventuella begränsningar i åtkomst till olika tjänster som kan vara förknippade med ett bredbandsabonnemang. Detta är en fråga som har aktualiserats i samband med att just bredbandsabonnemang har börjat prisdifferentieras i allt högre utsträckning men också på grundval av vilka tjänster som inkluderas. PTS har inlett sitt arbete med att ta fram de föreskrifter på området som kan bli nödvändiga. På uppdrag av regeringen ska PTS återrapportera vilka åtgärder myndigheten har vidtagit för att förbättra informationen till konsumenter vad gäller begränsningar i bredbands- och internetuppkopplingar. Processen som leder fram till nödvändiga beslut om förhandsreglering har effektiviserats. Enligt nya regler i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation får det gå högst mellan regleringsmyndigheten beslut om operatörer med betydande marknadsinflytande på varje delmarknad. Nya sådana beslut fattas successivt i takt med att marknadsanalyser till grund för besluten färdigställs. har PTS bedrivit tillsyn över priser och villkor för andra 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 operatörers tillträde till nät och tjänster hos operatörer med betydande marknadsinflytande. De marknader som berörts är bl.a. grossistmarknaden för nätinfrastruktur och grossistmarknaden för bredband. färdigställdes inom EU det så kallade radiospektrumpolitiska programmet, RSPP, som fastställer riktlinjer och mål för radiofrekvensanvändningen på den inre marknaden. Det nya programmet syftar bl.a. till att identifiera minst radiofrekvenser för trådlös bredbandskommunikation . Programmet syftar också till att överbrygga den digitala klyftan och bidra till övriga mål för EU:s digitala agenda, bl.a. genom att främja innovation, investeringar och genom att upprätthålla och utveckla en effektiv konkurrens inom elektroniska kommunikationstjänster. Som ett led i liberaliseringen av radiospektrumförvaltningen implementerar PTS en plan för att genomföra konkurrensutsatta urvalsförfaranden för teknik- och tjänsteneutrala tillstånd som medger andrahandshandel för totalt ca frekvensutrymme. Detta kan användas för bl.a. mobilt bredband. Tillgången till bredband är generellt sett god i men det finns skillnader. I storstäder och i många större tätorter finns ett stort urval av bredbandsoperatörer, inte sällan med konkurrerande it-infrastrukturer, att välja mellan. Här är marknaden aktiv och investerar i både bredbandsnät med hög överföringshastighet och i mobilnät. Enligt PTS investerade operatörerna uppskattningsvis i bredbandsinfrastruktur . I mindre orter och i gles- och landsbygd ser det ofta annorlunda ut med ett mindre urval av möjliga konkurrerande operatörer och inte samma möjlighet att få tillgång till hög överföringskapacitet. Nya och förändrade elektroniska kommunikationstjänster gör att efterfrågan på allt högre överföringskapacitet är stor. Tillgång till bredband med hög överföringshastighet förbättrar möjligheterna att bo, arbeta och bedriva verksamhet i alla delar av landet, oberoende av geografiska avstånd. Många byalag har därför engagerat sig i bredbandsfrågan och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 planerar nu för eller bygger ut bredband med hjälp av de statliga stödinsatserna. Antalet ansökningar till länsstyrelserna om stöd inom Landsbygdsprogrammet och kanalisationsstödet har ökat kraftigt, särskilt /2012. Samhällsomfattande tjänster och telefoni Samhällsomfattande tjänster och telefoni tillhandahålls i nästan uteslutande genom marknadens försorg. Enligt PTS bredbandskartläggning 2011 är det endast 800 hushåll och företag som inte har tillgång till den nya nivån för funktionell tillgång till internet på /s. Även dessa förväntas dock få tillgång till /s i och med utbyggnaden av mobilt bredband i det s.k. 800 MHz-bandet. Även tillgången till telefoni är på en övergripande nivå mycket god. De allra flesta hushåll och företag har möjlighet att ansluta sig till flera olika nät, oftast både fasta och trådlösa. Genom PTS upphandlingar av telefonilösningar, kan stadigvarande hushåll och fasta verksamhetsställen som blivit av med sin telefoni få en ersättningslösning, om detta inte kan tillhandahållas på kommersiella grunder. Regeringens uppdrag till PTS att genomföra särskilda informationsinsatser till slutanvändare, i första hand inom området fast telefoni, har medfört förbättrade möjligheter för konsumenter att få råd och vägledning. Arbetet med robusthet, redundans6 och säker elektronisk kommunikation, inklusive ett säkert internet är långsiktigt. Infrastrukturen är omfattande, blir mer komplex och utökas i takt med att trafikvolymerna ökar. Därmed ökar också sårbarheterna vilket förutsätter såväl förebyggande åtgärder som beredskap, kapacitet och uthållighet för att kunna återställa efter både mindre störningar och omfattande avbrott. Ansvarsprincipen innebär att verksamhetsutövare så långt möjligt ska klara av att hantera incidenter och allvarliga händelser på egen hand. För informationssäkerhet gäller det därför att det finns sådana tekniska system och vardagsru- 6 Dubbel eller flerdubbel uppsättning av förbindelser och/eller annan viktig utrustning för att kommunikationssystemet ska fungera även om något går sönder. tiner samt därutöver ledarskapsförmåga som säkerställer att dessa händelser kan hanteras på ett betryggande sätt. Det är först när en händelse får ett sådant djup eller då spridning kan ske till andra aktörer och sektorer med fara för miljö, hälsa och egendom eller annan samhällsfara (nationell säkerhet, terrorism, integritet, brottslighet etc.) som samhället griper in. I förebyggande syfte ställer samhället krav på verksamhetsutövare inom olika områden. För telekommunikationer finns dessa krav angivna i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. De insatser som PTS genomfört tillsammans med infrastrukturägare medför att förmågan att förhindra och hantera avbrott i näten och krishanteringsförmågan stärkts. Tillsammans med de insatser och åtgärder som genomförs av och tillsammans med främst MSB, FRA och andra försvarsmyndigheter samt brotts- och terrorbekämpande myndigheter stärks det nationella informationssäkerhetsarbetet ytterligare. Internet i och globalt Spridningen och införandet av IPv6 inom privat och offentlig sektor har gått förhållandevis trögt. Detta kan redan i närtid skapa problem för både kommunikation och nåbarhet till e- tjänster. PTS bedömer att införandet av IPv6 i behöver påskyndas för en positiv internetutveckling i . Tillgång till adresser i önskad mängd genom IPv6 har sannolikt dessutom en positiv påverkan på innovationsklimatet för ny industriell användning och bättre samhällsservice. En viktig åtgärd för att lägga en god grund för säkerhet är att statliga myndigheter använder DNSSEC. Båda dessa utmaningar är formulerade i den digitala agendan för . WSIS-processen och därefter IGF-processen har inneburit framsteg. Beslutsfattare och teknikutvecklare har närmat sig varandra, frågor om hur mänskliga rättigheter ska åtnjutas på internet har förts upp på agendan och utvecklingsländer har börjat bli delaktiga i frågor kring internets utveckling och förvaltning. Ett svenskt engagemang i bl.a. IGF och ICANN har bidragit till arbetet med att bibehålla ett globalt och robust internet som präglas av frihet och öppenhet. Konkurrenssituationen på slutkunds-mark- naderna medför relativt låga priser och på många håll ett relativt stort utbud av tjänster. Situationen skiljer sig dock för olika delar av landet. Operatörernas traditionella affärsmodeller utsätts för ett ökat omställnings- och konkurrenstryck från IP-baserade tjänster och tjänsteleverantörer. IP-telefoni, dvs. telefoni över internetprotokollet, fortsätter att öka stort. Användningen av mobila kommunikationstjänster för annat än taltelefoni ökar mycket kraftigt. Tillgången till radiofrekvenser för att kunna tillhandahålla sådana tjänster i takt med efterfrågan kommer att fortsätta att vara en grundläggande förutsättning för genomförandet av regeringens politik inom området elektroniska kommunikationer. PTS har fattat flera viktiga tilldelningsbeslut som bidrar till att öka tillgången till radiofrekvenser för mobil kommunikation. En fråga som allt mer har aktualiserats är nåbarhet till olika tjänster på internet. Det är viktigt med en helhetssyn på den värdekedja som ligger till grund för att de tjänster som efterfrågas verkligen levereras på marknaden. Värdekedjan omfattar infrastruktur på naturresursnivå, utrustning för transport av dataströmmar och användarnivån av tjänster och innehåll. Inom värdekedjan är vissa delmarknader förhandsreglerade genom konkurrensfrämjande åtgärder som PTS beslutar. Ett högt konkurrenstryck i kombination med ökad konsumentmakt är de främsta verktygen för att säkerställa en öppen marknad med största möjliga valmöjligheter för konsumenterna. 4.4.6Utveckling med hjälp av it Enligt sammanställning av statliga myndigheters miljöledningsarbete, rapporten i staten 2011, har andelen myndigheter som använt it i syfte att minska sin energianvändning ökat från . Exempel på åtgärder är tids- och närvarostyrd belysning, automatisk avstängning av datorer, bärbara datorer som ersätter stationära, centrala skrivare, virtualiserade servrar samt elektronisk handläggning och ärendehantering. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 myndigheter som använt it för att minska antalet tjänsteresor har ökat från . Åt- gärder för detta är exempelvis telefon- och videokonferens, webbkonferens, gemensamma arbetsytor, sociala medier och elektroniska nätverk samt applikationer för e-lärande och webbaserat utbildningsmaterial. Regeringen gav i uppdrag att genomföra pilotstudier bland ett tiotal myndigheter av förslag till nya indikatorer inom området it för miljön. Syftet med de nya indikatorerna är att bättre kunna följa upp regeringens agenda It för en grönare förvaltning agenda för it för miljön 20102015. Indikatorerna ska också utgöra underlag för en eventuell komplettering av redovisningen av myndigheternas miljöledningsarbete, enligt förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. Kammarkollegiet rapporterade sitt uppdrag från regleringsbrevet , att synliggöra miljöbästa alternativ inom samordnade it-ramavtal. rapporterade sitt uppdrag från regleringsbrevet , att arbeta för att förbättra förutsättningarna för resfria möten inom och mellan myndigheter. Enligt SCB:s undersökning It-användning i företag 2011 är, liksom , distansarbete (sysselsatta som regelbundet arbetar på distans med tillgång till företagens it-system) den variabel som har ökat mest , från . Även andelen företag som använder it som verktyg för att minska företagets energiförbrukning har ökat, från 2011. Delegationen för hållbara städer har regeringens uppdrag att bl.a. lyfta fram hur hållbar utveckling och insatser för att motverka klimatförändringar kan kombineras med främjande av bl.a. it. I den digitala agendan för konstaterar regeringen att denna inriktning ytterligare bör prioriteras. Därför anordnade delegationen, tillsammans med , Verket för innovationssystem () och branschorganisationen /, en konferens med syfte att lyfta it:s potential inom arbetet med hållbara städer. Enligt SCB:s rapport användning av datorer och internet 2011 är skillnaden i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 tillgång till eller användningsfrekvensen av internet mellan män och kvinnor mycket liten. Lägst andel med tillgång till internet är dock äldre kvinnor. Mobila anslutningsformer är vanligare bland männen än bland kvinnorna. Skillnaden mellan könen är i princip obefintlig vad gäller att ha tillräckliga dator- och internetkunskaper för att kunna söka jobb . Däremot har generellt sett en större andel män än kvinnor installerat ny utrustning. Kvinnor handlar i högre utsträckning kläder och sportartiklar via internet, medan männen i högre grad handlar hemelektronik, kameror, datorer och datautrustning. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) rapporterade sitt uppdrag att följa upp de åtgärder som redovisades i Kungl. tekniska högskolans (KTH) förslag till handlingsplan , Jämställd it-utveckling för ökad tillväxt. I rapporten konstateras att de flesta förslag till åtgärder har blivit genomförda i någon mån. Redovisningen innehåller också en statistisk analys över jämställdheten inom it-området åren 20072010. Den statistiska analysen visar att ungefär en femtedel av alla som arbetar inom ett ityrke är kvinnor och fyra femtedelar är män. Kvinnor i it-branschen tjänar mindre än vad männen tjänar, vilket är samma viktade löneskillnad som på den svenska arbetsmarknaden som helhet. Andelen kvinnor som är styrelseledamöter i svenska it-företag noterade på Stockholmsbörsen uppgick år vilket är en ökning på . var alltså andelen män som är styrelseledamöter . Inom it-utbildningen (elektronik, datateknik och automation, informatik samt datavetenskap och systemvetenskap) har andelen kvinnor av alla nybörjarstudenter pendlat mellan . Motsvarande för männen har varit mellan . Andelen kvinnor som tog ut examina inom dessa utbildningar var och andelen män således . Regeringen kan konstatera att statliga myndigheter i ökad grad använder it för att minska den negativa miljöbelastningen. turvårdsverkets pågående pilotstudie om nya indikatorer för uppföljningen av regeringens agenda It för en grönare förvaltning är viktiga för att kunna fortsätta följa utvecklingen på området. Utifrån SCB:s it-undersökning bland företag kan konstateras att även företag i ökad grad använder it för att minska den negativa miljöbelastningen, genom distansarbete och minskad energiförbrukning. Däremot har utvecklingen inte gått framåt vad gäller krav på miljöcertifiering hos leverantörer eller låg energiförbrukning vid upphandling av it-utrustning. Användningen av resfria möten eller arbetet med minskad energiförbrukning av it-utrustning har heller inte ökat. Utvecklingen mot jämställdhet på it-området går trögt. Utifrån Tillväxtanalys rapport kan konstateras att vissa iniatiativ för att främja jämställdhet har haft större resultat än andra. För offentliga myndigheter har det handlat om att försöka nå en vidare målgrupp än den som redan är engagerad i frågan. Företag har kunnat använda rekryteringen som en framgångsrik metod att attrahera kvinnor. För lärosäten har det handlat om att bredda och profilera om it-ut- bildningarna. Tvärvetenskapliga perspektiv har lockat kvinnor. Flera lärosäten har också insett att den image som vissa tekniska it-utbildningar har haft skrämmer bort vissa grupper, framförallt kvinnor. En åtgärd har varit att döpa om program utan att i någon större utsträckning ändra innehållet. Några sammanfattande slutsatser från rapporten är att det ger bättre resultat att arbeta med flera jämställdhetsåtgärder parallellt och att det är viktigt med tydliga och konkreta mål. Det är viktigt att jämställdhetsarbetet bedrivs långsiktigt. 4.4.7Post och grundläggande betaltjänster Postlagen (2010:1045) trädde i kraft och det tredje postdirektivet (och rådets direktiv /6/EG av om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster) genomfördes i och med detta. Utgångspunkten för de politiska målen för posttjänster är medborgarnas och samhällets behov av en effektiv, sammanhållen och tillförlitlig posttjänst. Staten har ansvar för att säkerställa en sådan posttjänst i hela landet. Tillsynen på postområdet 2011 visar att målen har uppnåtts och att samtliga postoperatörer uppfyller kraven på en tillförlitlig postverksamhet. Vid utgången av 2011 fanns det 31 postoperatörer med tillstånd att bedriva postverksamhet. Tre tillstånd att bedriva postverksamhet återkallades , två på tillståndshavarens egen begäran och ett på grund av att tillståndshavaren inte lämnat de uppgifter som PTS begärt och inte bedrivit postverksamhet . har genom PTS beslut om tillståndsvillkor utsetts att vara den postoperatör som ska tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten, dvs. daglig service till alla hushåll, företag och organisationer. överklagade 2010 beslutet till Förvaltningsrätten i som avslog bolagets yrkanden (mål 43354-10). överklagade därefter till Kammarrätten i (mål 4041-11) som avslog överklagandet . har valt att inte överklaga till . Antalet distribuerade försändelser 2011 var 2,7 miljarder. Undantag från daglig utdelning medges för ett mindre antal mottagare. var det ca 1 000 hushåll som hade utdelning färre än . PTS upphandlar två tillgänglighetstjänster inom postområdet för att tillgodose behov hos personer med funktionsnedsättning, befordran av blindskriftsförsändelser samt posttjänster för äldre (fyllda ) och personer med funktionsnedsättning boende i glesbygd. var statens sammanlagda upphandlingskostnad för dessa tjänster jämfört med 26,3 miljoner 2010. PTS har inlett en ny upphandling av befordran av blindskriftsförsändelser. Det internationella samarbetet på postområdet har stärkts i och med Europeiska kommissionens inrättande av for (), ett samrådsorgan för nationella regleringsmyndigheter. har PTS varit vice ordförande i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ERGP och valdes PTS generaldirektör till organisationens ordförande. I enlighet med beslut med anledning av propositionen Statens ansvar för vissa betaltjänster (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU 16, rskr. 2006/07:205) omfattar statens ansvar för de grundläggande betaltjänsterna de orter och den landsbygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte tillgodoses av marknaden. På regeringens uppdrag upphandlade PTS 2008 grundläggande betaltjänster på ett antal utvalda orter och områden i landet där marknaden inte tillgodosåg behovet av dessa tjänster. Myndigheten slöt avtal med och om tjänster som omfattar möjligheten att betala räkningar samt vissa möjligheter att ta ut kontanter. tillhandahölls tjänsterna, liksom tidigare, under namnet Betalservice på 15 orter respektive Brevgiro via lantbrevbäringen till äldre och personer med funktionsnedsättning i hela landet samt till samtliga boende i 73 glesbygdsområden. Regeringen har gett PTS i uppdrag att utreda och analysera hur de grundläggande betaltjänsterna ska tillhandahållas efter att avtalen med och löper ut, dvs. En delredovisning av uppdraget skedde där PTS bl.a. föreslår att statens framtida insatser i högre grad ska inrikta sig på att stödja teknikutveckling och på regionala stöd- och utvecklingsinsatser. gav regeringen ytterligare ett uppdrag genom vilket myndigheten gavs möjlighet att bevilja ekonomiskt stöd till regionala insatser för betaltjänster. Totalt avsattes för att stödja sådana regionala insatser. Sex länsstyrelser beviljades stöd från PTS för att genomföra regionala insatser, bl.a. för upphandling av dagskassehantering och uttagsautomater i skärgården . En uttagsautomat hyrdes av med placering på Utö i . Omsättningen var hög och automaten var en stor framgång varför i hyrde automaten även . menar att framtidens betalservicelösningar handlar om samordning med andra serviceslag och mer lokal återanvändning av kontanter. Totalt är 16 öar prioriterade som servicepunkter i . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Landets samtliga länsstyrelser ska enligt ett bevakningsuppdrag i regleringsbrevet göra en bedömning av huruvida samhällets behov av grundläggande betaltjänster är tillgodosett. Detta sammanställs av i som rapporterar till () . valde länsstyrelserna på eget initiativ att göra en mindre omfattande bevakning av området då de inte ansåg att några stora förändringar skett och fokuserade i stället på att arbeta aktivt med förberedelser inför omställningen 2012. har PTS drivit projekt som ska göra det möjligt för dem som saknar dator eller smart mobiltelefon att utföra tjänster digitalt. Fokus i projektet har varit att målgruppen ska kunna betala räkningar via sin TV. Un- der 2011 och 2012 har PTS gett ut ett nyhetsbrev om grundläggande betaltjänster för att på ett enkelt sätt sprida aktuell information till länsstyrelser, regioner och andra berörda myndigheter och aktörer. Detta då statens nya insatser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster kommer att vidareutvecklas. Målen för postservicen i landet bedöms vara uppfyllda och kraven på den samhällsomfattande posttjänsten tillgodosedda. Konkurrenssituationen på postmarknaden är i princip oförändrad. De formella hindren för marknadstillträde på postmarknaden är mycket låga men det krävs en stor arbetsinsats och stora investeringskostnader för att etablera sig som rikstäckande postoperatör. För rikstäckande befordran av enstaka försändelser är i praktiken den enda operatören. Inom marknaden för sändningar är dock konkurrensen hård mellan och . Företagen konkurrerar främst genom prissättning vilket gynnat de stora postkunderna. Det torde emellertid finnas möjligheter för operatörer som kan utnyttja andra existerande distributionsnät t.ex. för morgontidningar att etablera sig. MTD (MorgonTidningsDistribution) är ett sådant exempel och företaget skulle i princip kunna konkurrera med över hela landet inom vissa marknadssegment. Minskningen mellan antalet distribuerade försändelser 2010 (2,9 miljarder) och 2011 (2,7 miljarder) är något större är föregående år, trots en normaliserad konjunktur. Brevvolymerna i fortsätter att minska, främst beroende på övergången till elektroniska kommunikationsformer. Posten AB:s marknadsandel har minskat något från 2011 medan har ökat från 2011. Inom EU pågår processen med genomförandet av en inre marknad för posttjänster genom monopolens avskaffande.