prop · GZ03174 · 2012-09-19 00:00:00 — Trots att data om människohandel samlas in någorlunda likartat i samtliga medlemsländer medger inte tillgänglig information jämförelser mellan länderna, bl.a. för att den insamlade statistiken ofta är bristfällig och saknas . Därför har studien on Human Trafficking in the Baltic Sea Region tagits fram inom . Studien innehåller rekommendationer för hur insamling av data bör förbättras. Trots brister i statistiken har av data på området rönt positiv uppmärksamhet inom EU, vilket bl.a. resulterat i att studien har lagts ut på hemsidan för EU:s arbete med människo- handel. Att mildra skadeverkningarna av brott för personer som har utsatts för människohandel är viktigt för att de drabbade ska kunna återgå till ett normalt liv. Ekonomisk ersättning är en viktig del i den processen. Regeringen gav därför 2008 i uppdrag att undersöka rutinerna för utbetalningar av brottsskadeersätt- ning till personer i utlandet som har utsatts för människohandel för sexu- ella ändamål i (Ju2008/10581/). Myndigheten konstate- rade i sin undersökning Utbetalning av brottskadeersättning till offer för människohandel redovisning av ett regeringsuppdrag (Ju2010/869/) att utbetalningar med några få undantag har kommit offren tillhanda. menar dock att det inte kan uteslutas att offer som återvänder till sina hemländer riskerar att utsättas för ny kriminalitet i samband med utbetalningen av brottsskadeersätt- ning, vilket har resulterat i ändringar av utbetalningsrutinerna. Det fanns tidigare mycket lite kunskap om hbt-personer som köper och säljer sexuella tjänster eller är utsatta för människohandel för sexuella ändamål. Regeringen uppdrog därför åt las, bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL) att ta fram ett kun- skapsunderlag om målgruppen (IJ2009/1225/DISK). Detta har resulterat i en betydande kunskapsökning och en ökad förståelse av en tidigare relativt osynlig problematik. De generella slutsatserna som RFSL pre- senterar i rapporten aktörer Hbt-personer med erfa- renhet av att sälja och/eller köpa sexuella tjänster (A2011/190/DISK) är att hbt-personer som köper och säljer sexuella tjänster är en mycket diversifierad grupp där det dock finns vissa gemensamma nämnare. Exempelvis menar RFSL att självkänslan är avgörande för förmågan att sätta gränser och att den sexuella läggningen inte tycks vara avgörande för den sexuella praktiken hos dem som köper och säljer sexuella tjänster. Ett flertal myndigheter har antagit en uppförandekod eller etiska rikt- linjer för sin personal om bl.a. sexköp och porrsurfande. Regeringen lät genomföra en kartläggning om och i vilken utsträckning etiska riktlinjer som berör sexköp och dylika företeelser har tagits fram av myndigheter (IJ2009/1742/JÄM). Kartläggningen Förekomst av etiska riktlinjer inom statsförvaltningen (IJ2010/155/JÄM) presenterades . Den kom att utmynna i ett regeringsuppdrag till för utveckling i staten () om att genomföra en kompetenssatsning i statsförvaltningen för att stödja ett fortsatt arbete för att motverka företeelser såsom t.ex. konsumtion av porr, köp av sex eller besök på porrklubb och andra former av sexuell exploatering bland stats- anställda i samband med tjänsteutövning (IJ2010/1873/JÄM). införde , som första land i världen, en lag- stiftning som kriminaliserade köp, men inte försäljning, av sexuella tjänster. Straffbestämmelsen om förbud mot köp av sexuell tjänst finns numera i 6 kap. 11 § . Resultatet av en studie genomförd av för Kvinno- och Könsforskning (NIKK) Prostitution i visar att stödet för sexköpslagen är stort i . konstateras att den svenska allmänhetens tilltro till att lagen haft effekt på prostitutionens omfattning är ganska liten. I studien träder även en bild fram av att allmänheten mer uppfattar prostitution och människohandel för sexuella ändamål som ett rättsligt problem snarare än ett socialt eller jämställdhetsproblem. Detta kan enligt NIKK ses som ett uttryck för att samhällets syn på prostitution har förändrats. Som redovisats under avsnittet 6.1 Kunskapsutveckling gav regeringen i uppdrag till att fördela medel för bl.a. forskning och andra studier inom områdena mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål (Ju2008/8341/). Satsningen bedöms vara ett viktigt bidrag för fortsatt kunskapsutveckling på områ- det. Det är dock ännu för tidigt att säga något mer om effekter eller re- sultat av forskningsprojekten och studierna. Ett antal åtgärder inom regeringens särskilda jämställdhetssatsning har syftat till att följa upp och utvärdera tidigare initierade insatser. Exem- pelvis fick i uppdrag av regeringen att utvärdera åtgärderna i regeringens handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (IJ2009/964/JÄM). I rapporten och människohandel för sexuella ändamål Slutredovisning av regeringens handlingsplan (Rapport 2011:18) konstaterar rådet att regeringens insatser generellt sett har lett till ökad medvetenheten om existensen av prostitution och människohandel för sexuella ändamål och satt frågan på dagordningen bland dem som i sitt arbete kommer i kontakt med problemen eller kan komma att göra det. I den bemärkelsen har insatserna i handlingsplanen gjort ett tydligt avtryck. Svårigheterna, enligt , är dock att prostitution och människohandel är relativt dolda och outforskade problem och att det är relativt få personer som på eget initiativ söker hjälp för att komma ur prostitution och människohandel. Trots dessa svårigheter anser rådet att åtgärderna i handlingsplanerna kommer att kunna bidra till bättre förebyggande och brottsbekämpande insatser och förbättrat stöd till utsatta. Regeringen gav även i uppdrag att utvärdera arbetet inom prostitutionsgrupper samt insatser till sexköpare (/10728/FST). anger i sin rapport i Kartläggning och utvärdering av prostitutionsgruppernas insatser samt erfarenheter och attityder i befolkningen (S2008/10728/ST) att det finns behov av att på olika sätt stärka de individinriktade insatserna för försäljare av sexuella tjänster. Insatserna för köpare av sexuella tjänster behöver utvecklas och stärkas. Detta kan göras genom att utveckla uppsökande verksamhet i de miljöer, inklusive internet, där köp av sexuella tjänster förekommer. Det finns bl.a. behov av att intensifiera informationen om möjlighet till behandling och komplettera verksamheterna med insatser till minderåriga, vilka saknar specialiserat stöd. föreslår även att extra ansträngningar görs för att bättre nå ut med information och service till män som säljare av sexuella tjänster, liksom personer med homo-, bi- eller transsexuell läggning. Detta eftersom tidigare undersökningar visar att unga människor med homo-, bi- eller transsexuell läggning oftare har erfarenheter att sälja sex än unga med heterosexuell läggning. I syfte att säkerställa att samverkan vid utredningar kring barn sker på ett effektivt och rättssäkert sätt med barnets bästa i fokus gav regeringen i uppdrag till att, i samverkan med Åklagarmyndig- heten, och , ta fram gemensamma nationella riktlinjer vid fall där barn misstänks vara utsatta för brott (Ju2008/8573/). I redovisningen av uppdraget framgår att de gemensamt beslutade nationella riktlinjerna och kriterierna om samverkan mellan berörda instanser medför förbättrade möjligheter för myndigheter att samverka vid utredningar kring barn som misstänks vara utsatta för brott (Ju2009/8003/). Regeringen gav organisationen () 2007 i uppdrag att koordinera kunskapsöverföring och erfarenhetsutbyte mellan aktörer i den nordisk-baltiska regionen avseende prostitution och männi- skohandel för sexuella ändamål (IJ2007/2462/JÄM). I utvärderingen av insatsen konstaterar EWL att insatsen har bidragit till att stärka förmågan i regionen att ge stöd till kvinnor som har varit utsatta för människo- handel (IJ2008/226/JÄM). Vidare har projektet enligt EWL på ett tydligt sätt påvisat kopplingen mellan människohandel för sexuella ändamål och prostitutionsmarknader, vilket lett till ett mer effektivt arbete för att mot- verka prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Polisen och har på regeringens uppdrag arbetat för att förstärka insatserna mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål, genom bl.a. metod- och kompetensutveckling i syfte att kunna initiera fler operativa insatser (Ju2008/7403/PO). I slutredovis- ningen av regeringsuppdraget konstaterade myndigheterna att insatsen har inneburit kompetensutveckling för en stor del av poliskåren. Detta har bidragit till en höjd kunskaps nivå på området, vilket enligt utvärderingen bör få effekt på polisens arbete och verksamhet (Ju2011/2012/Å, Ju2011/1426/PO). För att få personer som har utsatts för människohandel för sexuella ändamål att ta sig ur den situation som från början var orsak till att per- sonen hamnade i människohandeln krävs det åtgärder som stödjer brotts- offrets integrering samhället. Detta kan bl.a. ske genom främjande av utbildning som kan leda till framtida försörjning, liksom fortsatt kontakt med myndigheter. Regeringen gav 2010 i i uppdrag att utveckla stödprogram för rehabilitering av personer som har utsatts för människohandel för sexuella ändamål (IJ2010/370/JÄM). konstaterade i sin rapport till regeringen (U2011/7279/JÄM) att programmet till offer för människohandel för sexuella ändamål har bidragit till att öka kunskapen på området. Denna kunskap kan enligt komma att utgöra ett underlag för framtida operativa insatser och ge förutsättningar för att anpassa stödet till utsatta personer för människohandel. Kriminalvården fick 2008 i uppdrag av regeringen att identifiera och erbjuda adekvat stöd, rådgivning och rehabilitering till kvinnor som utsatts för människohandel eller befunnit sig i prostitution och som avtjänar fängelsestraff (Ju2008/7300/). I rapporten av försöksverksamhet riktad till kvinnor som varit utsatta för människo- handel eller befunnit sig i prostitution (Kriminalvården ) har in- satserna, genom att fokusera på riktade insatser och att skapa förutsätt- ningar för en särskilt utsatt grupp kvinnor att hitta vägar till bl.a. egen försörjning, inte bara bidragit till att belysa dessa kvinnors villkor utan även lett till ökade kunskaper inom myndigheten i fråga om denna grupp. Kriminalvården menar att insatsen har bidragit till att utveckla det åter- fallsförebyggande arbetet för dessa kvinnor. har åtgärden möjliggjort förändrade arbetsmetoder som kommer att utgöra grund för Kriminalvårdens fortsatta arbete med dömda kvinnor. bedömer att de långsiktiga effekterna av insatsen kan innebära ett förbättrat omhändertagande. Med anledning av uppdraget är det nu också möjligt att ta fram arbetsmarknadsinriktade insatser särskilt anpassade efter dessa kvinnors behov. Inom ramen för uppdraget har Kriminalvården bl.a. utökat och utvecklat utredningen i samband med planering av verkställigheten av straffet, så att även kvinnornas erfarenhet av prostitution eller sexuell människohandel fångas upp. Kriminalvården har även utbildat kvinnoanstalternas sjuksköterskor för att de ska kunna genomföra nya utvecklade hälsosamtal som inkluderar frågor om människohandel, prostitution, övergrepp och annan utsatthet. Sjuksköterskornas nya kompetens har möjliggjort samtal med kvinnorna om utsatthet och erfarenheter av övergrepp som inte har framkommit. Som en följd har Kriminalvården upptäckt vårdbehov och kunnat tillhandahålla adekvat stöd i form av fysisk och psykisk behandling. För att kunna motverka att ungdomar far illa och förebygga att de blir utsatta för sexuell exponering, sexuell exploatering och sexuella över- grepp genom internet eller andra interaktiva medier måste flickor och pojkar och unga kvinnor och unga män och personal som arbetar med unga ha relevant kunskap. Inom ramen för det tidigare nämnda uppdraget om att öka kunskapen om sexuell exploatering av barn och ungdomar via internet och andra interaktiva medier har tagit fram två metodmaterial: Men fråga mig bara om sexuell exploatering och hur du kan hjälpa barn och unga (och Stiftelsen männa 2009) samt Ses offline? ett metodmaterial om unga, sex och internet (2010). har utifrån metodmaterialet genomfört en rad utbildningar för yrkesverksamma som arbetar med ungdomar, bl.a. personal på högstadie- och gymnasieskolor. En framgångsfaktor för att bekämpa prostitution och människohandel bygger på samverkan mellan olika samhällsaktörer som kommer i kon- takt med personer som säljer och köper sexuella tjänster. I kampen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål har länsstyrelserna på regeringens uppdrag bidragit genom att på regional nivå verka för samordning av regionala aktörers verksamhet på området (IJ2008/1842/JÄM). Enligt länsstyrelserna har det förebyggande arbete som byggts upp tillsammans med branscher, såsom taxi-, hotell-, och restaurangnäringen möjliggjort för ökad samverkan i länen (IJ2009/713/JÄM). Arbetet har även bidragit till ökad kompetens och utbyte mellan och inom myndigheter, kommuner, frivilligorganisationer och branschrepresentanter. Nyckelaktörer från brottsbekämpande och verkställande myndigheter har ingått, såsom polisen, Åklagarmyndig- heten och Kriminalvården. i fick i uppdrag av regeringen att fort- sätta arbetet med att verka för en utvecklad nationell samverkan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål mellan framförallt myndigheter men även frivilligorganisationer (IJ2008/1968/JÄM). Enligt har uppdraget skapat förutsättningar för ökad operativ sam- verkan och bättre samsyn kring problematiken med prostitution och människohandel. Insatsen har även resulterat i en handbok med riktlinjer för arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål för kommuner, landsting och statliga myndigheter (Människohandel och prostitution ur ett svenskt perspektiv, i ). ska enligt kunna ge en översiktlig bild av problematiken och stimulera till lokala och regionala ini- tiativ på området, vilket bör kunna bredda och fördjupa engage- manget i frågan. i har på regeringens uppdrag bedrivit ett arbete för att personer utsatta för prostitution och människohandel för sexuella ändamål ska få ett tryggare återvändande till hemlandet utan att riskera att återigen hamna i prostitution (IJ2009/780/JÄM). Inom ramen för detta har allmänna riktlinjer för återvändande arbetats fram. Rikt- linjerna ingår i handboken riktlinjer för arbetet mot prostitu- tion och människohandel för sexuella ändamål (i län 2011) som och Nationellt metodstöd (NMT) har tagit fram. NMT har inrättats under ledning av i län och utgör framför allt stöd för de län och regioner som inte eller i begränsad omfattning har bedrivit något arbete mot prostitu- tion och människohandel. Riktlinjerna ger råd om vad ansvariga för återvändande, t.ex. , bör tänka på. Även samverkansformer för myndigheter, frivilligorganisationer och internationella organisationer har utvecklats för att skapa förutsättningar för ett säkert återvändande. Frågan om ekonomiskt stöd för återanpassning av brottsutsatta och vilket ansvar har i detta bör, enligt , undersökas närmare. Förbättrad kunskap om de bakomliggande mekanismer som påverkar förekomsten av prostitution och människohandel för sexuella ändamål är viktigt i ansträngningarna för att förhindra att fler personer utsätts. stort antal utbildningar har genomförts i syfte att öka kunskapen och kompetensen hos berörda aktörer. Uppdraget av regeringen till exempelvis (SiS) om utbildningsinsatser (S2008/8418/FST) har, enligt SiS, bidragit till ökad förståelse och höjd kompetens när det gäller sexuell exploatering och bidragit till att utveckla samverk (Slutrapport uppdrag att förstärka arbetet med vuxna missbrukare och ungdomar som har varit eller riskerar att bli utsatta för prostitution eller människohandel för sexuella ändamål. SiS 2011). anser att personal inom sjukvården, och skyddade boenden samt vid ungdomsmottagningen har fått ökade kunskaper om problematiken kring personer som befinner sig i prostitution eller är utsatta för människohandel för sexuella ändamål. också riktats till diplomatisk och konsulär personal vid de svenska utlandsmyndigheterna där delar av personalen erbjudits möjlighet till ökad kunskap om prostitution och människohandel för sexuella ändamål (UD2008/33399/EC). Förutom ökad kunskap om människohandel vid utlandsmyndigheter i ursprungs- transit- och destinationsländer och hur handläggande personal bör agera i händelse av misstänkta fall av människohandel resulterade även utbildningsinsatsen i en handbok om hur man identifierar och hjälper människor utsatta för människohandel. I syfte att förebygga sexuell exploatering av unga via internet eller andra interaktiva medier gav regeringen i uppdrag att anordna utbildningsinsatser riktade till personal inom skola, fritid och socialtjänst samt även till tjejjourer och liknande verksamheter för killar (IJ2008/1824/UF). Några av de aktörer som samverkade med vid genomförandet av uppdraget valde också själva att på egen hand arbeta vidare med egna utbildningssatsningar. Utbildningsinsatser vid olika myndigheter har även skapat förutsätt- ningar för att förändra verksamheten och skapa nya arbetsrutiner. I sam- band med genomförande av utbildningsinsatsen inom ramen för ovan nämnda regeringsuppdrag till SiS om att förstärka arbetet med vuxna missbrukare och ungdomar som har varit, eller riskerar att bli utsatta för prostitution eller människohandel för sexuella ändamål (S2008/8418/FST) har SiS särskilt pekat på behovet av stärkt samverkan med för att bättre kunna arbeta med unga missbrukare som utsätter sig för sexuell exploatering för att kunna finansiera ett missbruk. Också vid de svenska utlandsmyndigheterna har utbildningen inneburit en förändring i synen på arbetsrutiner, vilket har lett till en översyn av rutinerna för agerande vid händelse av misstänkta fall av människo- handel. Förutom att resultera i viktiga insikter och en stärkt beredskap inom respektive myndighet har även utbildningssatsningen utgjort en arena för olika delar av framför allt rättsväsendet att kunna diskutera gemensamma problem och angelägna teman. Detta konstaterar i sin slutrapport med anledning av regeringsuppdraget (Ju2011/950/). Liknande resultat går att konstatera från de utbild- ningsuppdrag som har getts till i (IJ2008/1968/JÄM) i fråga om nationell samverkan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. konstaterar i rapporten och människohandel för sexuella ändamål Slutredovisning av regeringens handlingsplan (Rapport 2011:18) att effekten av en utbildning är att den skapar behov av fortsatta och kontinuerliga utbildningsinsatser dels för att nya kunskaper leder till nya frågor som behöver besvaras, dels för att ny kunskap behöver uppdateras och utvecklas. Detta är bl.a. en slutsats som har dragits från den utbildningssatsning som anordnat på uppdrag av regeringen på temat sexuellt ofredande och sexuella övergrepp (IJ2008/1824/UF). I arbetet med att bekämpa prostitution och människohandel har rege- ringen beslutat om en rad informationssatsningar, såväl nationella som Dessa har inbegripit ett flertal aktörer, exempelvis FN:s barnfond (United Nations Children's Fund, ), Svenska institutet och Östersjöstaternas råd. Generellt sett har kampanjerna lett till en ökad medvetenhet bland såväl yrkesverksamma som allmänheten. Detta kan exempelvis illustreras genom regeringens ekonomiska stöd till att sprida information till berörda aktörer och yrkes- grupper i om hur barn som är utsatta för människohandel kan upptäckas (IJ2008/1914/JÄM). I informationsmaterialet Kan det vara människohandel? lyfts det bl.a. fram vilka behov och rättigheter dessa barn har, hur skydd och stöd kan ges samt hur samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer kan utvecklas och stärkas. påpekar i sin slutrapport till regeringen att det fortfarande finns behov av arbete på området människohandel (S2011/2738/FST, U2011/1329/JÄM). Enligt har erfarenheterna från projektet visat att det fortfarande finns kunskapsbrister, i synnerhet om barns rättigheter och tillämpning av ett barnrättsperspektiv på institutioner och myndigheter samt att kunskaperna generellt sett är dåliga när det gäller såväl lagstiftning som praxis. Informationssatsningarna har bidragit till att skapa förutsättningar för förändring. Vid en studie av effekterna av regeringens uppdrag till () om en vidareutveckling av informationsarbetet (UD2008/33660/) konstateras att viljan till diskussion om de svenska perspektiven och initiativen är stor bland de internationella aktörer som deltagit i SI:s program för att sprida kunskaper och erfarenheter från det svenska arbetet med att motverka prostitution och sexuell människo- handel. Diskussionen är en förutsättning för att förändra synen på fram- förallt prostitution, men även på hur människohandel för sexuella ända- mål ska förebyggas och bekämpas. Genom spridning av de värderingar som ligger till grund för svensk lagstiftning, perspektiv och metoder har möjlighet till förändringsarbete lagts bland internationella aktörer. Sveri- ges syn på frågorna och erfarenheter av arbetet på området spelar en vik- tig roll för att föra såväl det förebyggande arbetet som det faktiska arbetet med brottsbekämpning framåt. Insatsen vid bl.a. SI visar också enligt myndigheten att informations- satsningen har kommit att erbjuda ett forum för dialog både mellan svenska och internationella aktörer och mellan aktörer på nationell och regional nivå. Detta utgör en viktig pusselbit i arbetet med att på lång sikt påverka och förändra attityder. Aktiviteterna har erbjudit en plattform för informations- och erfarenhetsutbyte samt tillfälle att etablera kontakter och nätverk . En utmaning enligt SI är att få långsiktig hållbarhet i det arbete som har genomförts utifrån regeringens handlings- plan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167). Bilaga 1 Sammanställning över beslutade åtgärder inom regeringens särskilda jämställdhetssatsning Insatser för ökad jämställdhetsintegrering Jämställdhetsintegrering på lokal och regional nivå Möjligheten att skapa ett jämställt samhälle är beroende av den lokala och regionala nivåns förutsättningar och benägenhet till förändring. Där- för har kommuner, landsting samt kommunala och regionala sam- verkansorgan en viktig roll att som politiska organisationer, arbetsgivare och utförare av verksamhet att bidra till jämställdhet i samhället. Rege- ringen beslutade om stöd till Kommuner och Landstings (SKL) program för Hållbar Jämställdhet i syfte att verksamhet och service till medborgarna ska kvalitetssäkras utifrån ett jämställdhetsperspektiv (IJ2007/3277/JÄM). Medlen fördelades för att utveckla arbetet med jäm- ställdhetsintegrering i kommuner och landsting. I uppdraget till SKL ingick även att fördela medel och erbjuda en stödstruktur med satsning på en långsiktig strategisk påverkan för att säkerställa resultat och hållbarhet. Stöd erbjöds i form av utbildningar i förändringsarbete, coachning, erfarenhetsutbyte och kunskapsseminarier i syfte att säkra resultat och hållbarhet i respektive utvecklingsarbete. Även verktyg där medborgaren ska kunna jämföra olika verksamheter ur ett jämställdhets- perspektiv togs fram för att främja jämställdhet vid upphandling. Upp- draget genomfördes i samråd med bl.a. , och . Uppdraget redovisades i Resultatrapport för program för Hållbar Jämställdhet, för perioden 2010 (U2011/3287/JÄM). Jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter I betänkandet Stöd för framtiden om förutsättningar för jämställdhetsintegrering (SOU 2007:15) om stöd för jämställdhets- integrering i staten betonades att jämställdhetsintegrering av offentlig verksamhet måste ges fortsatt stimulans och stöd för att säkra fortlevnad av den positiva utveckling som det går att se vid myndigheter och förvaltningar. Regeringen gav därför i uppdrag att bygga upp ett stöd för statliga myndigheters arbete med jämställdhetsintegrering (IJ2008/1467/JÄM).