prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — Genom det reviderade direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID 2) kommer konsumentskyddet också att stärkas. Regeringen verkar bl.a. för att det inte ska vara tillåtet att ta emot provisioner och annan liknande ersättning från tredje man vid oberoende investeringsrådgivning eller i samband med diskretionär portföljförvaltning. En väl fungerande kreditgivning minskar risken för finansiell instabilitet och bidrar till att färre hushåll hamnar i en skuldfälla. För att ytterligare förbättra stabiliteten, konkurrensen i den finansiella sektorn och förstärka konsumentskyddet föreslås åtgärder som leder till ökad transparens och rörlighet på bankmarknaden, särskilt på bolånemarknaden. Bolånekunder är ofta i ett underläge när de förhandlar med banker, dels till följd av olika system med listräntor och rabatter, dels eftersom de saknar insyn i modellerna för individuell bedömning av lånekundernas ekonomiska situation. I syfte att ge konsumenten en tydligare bild om vilka faktorer som är av betydelse i samband med tecknande av bostadslån avser regeringen ge i uppdrag att utreda möjliga åtgärder för hur bankerna ska kunna öka kundernas insyn i hur utlåningsräntorna bestäms och överväga om bankerna bör åläggas att publicera finansieringskostnaden för en viss typ av bolån. Därmed får konsumenterna en tydligare bild av vilket förhandlingsutrymme som finns vid tecknande av bolån. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Därutöver pågår beträffande den s.k. ränteskillnadsersättningen ett arbete med att ta fram ett förslag på reglering som skapar förutsättningar för en rättvis ersättning och som är enkel att förstå och tillämpa. Regeringen arbetar också med att motverka negativa effekter av de s.k. snabblånen. I detta sammanhang har en central roll genom att granska snabblåneföretagens marknadsföring och kreditprövning och vid behov utfärda sanktioner. De tillsynsinsatser som vidtagits har visat att kreditprövningen är bristfällig. Vidare visar statistik från att antalet ansökningar om betalningsföreläggande avseende snabblån fortsätter att öka. Insatserna behöver förstärkas och därför pågår en översyn med syfte att ytterligare motverka de negativa effekterna av snabblånen. Åtgärder som bl.a. övervägs är att införa tillståndsplikt för snabblåneföretagen och dessa skulle därmed även stå under tillsyn av . Ett annat område som ses över är viss inlåningsverksamhet som kan bedrivas utan tillstånd, vilket innebär att pengarna inte är skyddade av insättningsgarantin. Regeringen ser även över regelverket och behovet av tillstånd för dessa företag. Konsumentens grundläggande kunskaper i privatekonomi är avgörande för möjligheten att göra väl genomtänkta val. För att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden har bl.a. i uppgift att bedriva folkbildning inom området. Regeringen avser att öka omfattningen av denna satsning. Satsningen möjliggör för att utöka arbetet med privatekonomisk folkbildning genom informations- och utbildningsinsatser. Regeringens ambition är att ska ha en finansiellt stabil, effektiv och konkurrenskraftig försäkringsmarknad som tillgodoser konsumenternas intressen. Det är viktigt att försäkringsföretag har tillräckligt med tillgångar och likviditet för att uppfylla sina åtaganden. När det gäller försäkringsområdet fortsätter reformeringen av regelverken. kandet Rörelsereglering för försäkring och tjänstepension (SOU 2011:68) arbetar regeringen med att ta fram nya solvensregler för försäkringsföretag. I EU förhandlas de sista detaljreglerna i det bakomliggande Solvens 2-direktivet. Det nya solvensregelverket beräknas kunna tillämpas . Målet med det nya regelverket är att ge försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade ett gott skydd. kan också bidra till stabilitet i det finansiella systemet. För att stärka försäkringstagarnas intressen har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att bl.a. lämna förslag till lagstiftning om flytträtt för befintligt försäkringssparande (dir 2010:43). Därutöver ska utredningen överväga vissa andra frågor med syfte att stärka försäkringstagarnas intressen i livförsäkringsföretag. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Bekämpning av penningtvätt och terrorismfinansiering Regeringen kommer att fortsätta att aktivt delta i det internationella samarbetet, bland annat i Financial Action Task Force (FATF) med att sätta höga globala standarder i syfte att motverka att det finansiella systemet utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. FATF är standardsättare inom ovan nämnda områden och medlemmarna i organisationen utvärderar varandra avseende efterlevnaden av och föreslår förbättringsåtgärder. har förbättrat det nationella ramverket för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och kunde därför lämna den uppföljningsprocess som följde av FATF:s utvärdering av . Inför plenarmötet kommer en uppföljningsrapport skickas till FATF i anledning av att det var trädde ut ur förfarandet. beslutade FATF om en reviderad uppsättning av rekommendationerna (nu 40 till antalet). väntas därför lägga fram ett förslag till ett reviderat penningtvättsdirektiv (det fjärde i ordningen). Det nationella genomförandet av det kommande direktivet utgör en del av det omfattande förberedelsearbete som väntar inför den fjärde utvärderingsrundan. Denna inleds med utvärdering av de första länderna . En annan del av förberedelserna utgörs av arbetet som inleds med att ta fram en nationell bedömning av risker relaterade till penningtvätt och terrorismfinansiering. Insatser för stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet Det är viktigt att det finns en effektiv reglering av hur allvarliga kriser i det centrala betalningssystemet ska förebyggas och hanteras. bedrevs ett särskilt utredningsarbete inom om hur statens förmåga att hantera allvarliga tekniska störningar och avbrott i betalningssystemet kan stärkas. Förslagen presenteras i rapporten samlad reglering för stärkt krisberedskap mot allvarliga tekniska fel och störningar i det centrala betalningssystemet (dnr Fi2010/1619). Till grund för arbetet inom låg bl.a. i betalningssystemet (2007:28). I rapporten anförs bl.a. att statens förmåga att hantera en allvarlig kris inom området är bristfällig. I lämnas förslag om hur bristerna kan åtgärdas, bl.a. genom att grundläggande säkerhetsnivåer fastställs och att ansvarsförhållandena klargöras. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare om Stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet (dir. 2011:58). Utredaren fick i uppdrag att med utgångspunkt i tidigare arbete inom området vidareutveckla och ytterligare konkretisera de förslagen. Utredningen lämnade förslag till insatser i betänkandet Stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet (SOU 2011:78) . Utredningen bekräftar behovet av att det nationella ansvaret för samordning av krisberedskapen i det centrala betalningssystemet tydliggörs och föreslår bl.a. att blir samordningsansvarig myndighet. Förslagen har remissbehandlats och beredning av förslagen pågår inom (dnr Fi2011/4991). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den statliga betalningsmodellen stärks har flera viktiga åtgärder vidtagits för att ytterligare stärka säkerheten i statens betalningar. Förtydliganden har gjorts vad gäller myndigheternas ansvar för sina egna betalningar, säkerhetskraven har höjts i de ramavtal för betaltjänster som trädde i kraft och en årlig process för att erhålla en tydligare bild av de samlade riskerna i den statliga betalningsmodellen har inrättats. har tilldelats ansvar att rapportera riskerna till regeringen . I kommande budgetpropositioner avser regeringen lämna en övergripande redovisning av ytterligare åtgärder som vidtagits för att förbättra säkerheten i statens betalningar. En åtgärd som ytterligare ska bidra till att säkerställa effektiviteten och säkerheten i statens betalningsprocesser avser förbättrade lösningar för identifikation av behöriga företrädare för myndigheter. gav en sakkunnig person i uppdrag att se över frågor och regelverk inom detta område. Uppdraget redovisades i en promemoria . I promemorian föreslås att ett register över myndigheter och behöriga myndighetsföreträdare skapas. Promemorian har skickats ut på remiss . De åtgärder som vidtagits för att förbättra säkerheten i statens betalningar har redovisats i regeringens skrivelse Stärkt säkerhet i statens betalningar (skr. 2011/12:91, bet. 2011/12:FiU43 , rskr. 2011/12:251). är statens centrala finansförvaltning. I denna roll ingår bl.a. att vara statens internbank, ett uppdrag som innefattar att tillhandahålla den betalningsmodell som statliga myndigheter använder vid sina transaktioner. Myndigheten ansvarar också för statens upplåning och statsskuldens förvaltning samt för att ställa ut statliga garantier och krediter. Flera av uppgifter syftar till att främja finansiell stabilitet och konsumentskydd, bl.a. genom rollen som men också genom uppgiften att administrera insättningsgarantin och investerarskyddet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För att stärka utvecklingen och stabiliteten inom det finansiella området bedrivs ett arbete i samverkan mellan finansmarknadsbranschen, vissa myndigheter och regeringen. Arbetet bedrivs inom ramen för (dir. 2009:22) som ska arbeta året ut. Kommittén utgör ett forum för dialog och samråd kring den finansiella sektorns villkor för att främja stabilitet, förtroende, effektivitet och utvecklingsmöjligheter. Vid sidan av finns den s.k. Rundabordsgruppen med ledande företrädare från branschen, myndigheter och regeringen, som genom sin samlade kompetens stöder kommittén i dess arbete. arbetar för en dialog för att i ett tidigt skede lyfta nya frågeställningar som är aktuella på t.ex. internationell nivå. Seminarieverksamheten om olika aktuella frågor är omfattande. Kommittén arbetar också med att ta fram olika rapporter. togs rapporter fram om bl.a. EU-reglering av bolagsstyrning i finansiella institut, kreditbedömningar under finanskrisen, försäkringsföretagen och principen om likabehandling, samt utvärdering av det svenska insiderhandelsförbudet. är engagerad även i konsumentskyddsfrågor genom att publicera rapporter och anordna seminarier med syfte att främja ändamålsenliga regelverk som på olika sätt förbättrar konsumentens situation. är också medlem i Nätverket för ökat privatekonomiskt självförtroende där både privata och offentliga aktörer samverkar i folkbildningssyfte. Regeringen anser att det är angeläget att utveckla finansmarknadsforskningen. Verket för innovationssystem () har i uppdrag att, efter samråd med , genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning. Forskningssatsningen ska stödja utvecklingen av forskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. Satsningen är viktig för sektorns utveckling och för förståelsen för hur finansiella marknader fungerar. En förutsättning för forskningen är att finansmarknadsbranschen bidrar, med målet att komma upp till den nivå som staten som helhet satsar. har efter en öppen utlysning beslutat att bevilja medel för att etablera ett nationellt centrum för finansmarknadsforskning vid i . och har tilldelats medel för att etablera varsitt . Hela programmet samfinansieras av , finansmarknadsbranschen och de medelsmottagande lärosätena. har även beslutat om en forskningssatsning på näringslivsdoktorander och på en forskningssatsning om finansiella konsumenttjänster. Översyn av AP-fondernas verksamhet En översyn av AP-fondernas regelverk pågår. Syftet med översynen är att skapa så goda förutsättningar som möjligt för en god förräntning av fondkapitalet efter kostnader. I översynen ingår FörstaFjärde och Sjätte (buffertfonderna). Fondernas uppdrag och placeringsregler ses över, liksom möjliga effektiviseringar av förvaltningen. Regeringen gav , i samråd med Pensionsgruppen (Arbetsgrupp för vårdande av pensionsöverenskommelsen S 2007:F) med representanter från regeringspartierna och Socialdemokraterna, en särskild utredare i uppdrag att se över AP-fondernas regelverk (dir. 2011:84). Utredningen, som antog namnet , överlämnade sitt betänkande AP- fonderna i pensionssystemet effektivare förvaltning av pensionsreserven (SOU 2012:53). Utredningen föreslår att en ny myndighet inrättas, Pensionsreservsstyrelsen, med uppdraget att förvalta och administrera pensionsreserven. Pensionsreservsstyrelsen kan därmed ses som ägare av buffertkapitalet (pensionsreserven) med ansvaret att fastställa mål för förvaltningen, som i sin tur fördelas på tre inom myndigheten självständiga fondstyrelser. Utredningen vill bl.a. uppnå en tydligare koppling mellan buffertkapitalet (pensionsreserven) och pensionssystemets behov, skapa en huvudman för pensionsreserven samt åstadkomma själv- ständig och professionell kapitalförvaltning med utnyttjande av samordningsmöjligheter genom en gemensam administration. Nuvarande placeringsregler i lag föreslås ersättas av den s.k. aktsamhetsprincipen som gäller för försäkringsbolag. Betänkandet remitteras och förslaget bereds därefter i samråd med Pensionsgruppen. Utredningens förslag och beredningen av dessa som vidtar utgör inget hinder för AP- fonderna att ingå långsiktiga affärsrelationer till nytta för pensionssystemet. De avtal som fonderna ingår är bindande för staten också efter en eventuell framtida förändring i systemet. Det följer av att AP-fonderna är statliga myndigheter och att staten bär ansvaret för de avtal och andra rättshandlingar som myndigheterna ingår (prop. 1999/2000:46 s. 133 ff.). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Pensionsgruppen har beslut att göra en översyn av premiepensionssystemet. Översynen syftar till att kartlägga och analysera premiepensionssystemet samt vid behov föreslå förbättringar inom ramen för systemets befintliga struktur. Översynen ska bl.a. beskriva hur stor spridningen i avkastningen har varit och kan förväntas bli för olika individer, inte minst individer som i övrigt har samma livsinkomst. Analysen ska beakta olika makroekonomiska scenarier samt betydelsen av inträdes- och utträdestillfälle för slutlig avkastning. Översynen kommer vidare att innehålla en beskrivning av på vilket sätt och i vilken utsträckning som premiepensionssystemet bidrar till att diversifiera risken i den allmänna pensionen. Översynen ska därtill bl.a. innehålla en analys samt förslag på åtgärder som förbättrar de förutsättningar som premiepensionssystemet ger den enskilde att göra ett välgrundat val i förhållande till spararens övriga sparande samt beräkna de ackumulerande avgifternas betydelse för slutlig avkastning. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den statliga förvaltningspolitiken omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna. Inom några av dessa frågor berörs även den kommunala förvaltningen. Området omfattar även vissa övergripande frågor som berör relationen mellan stat och kommun, samt regional ansvarsfördelning. I detta avsnitt ingår myndigheterna Statskontoret, (), Kammarkollegiet och Statens servicecenter. I avsnittet ingår även ett anslag för verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen samt en redovisning av den övergripande politiken för elektronisk förvaltning. Budgetförslag inom området elektronisk förvaltning behandlas inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4. En beskrivning av statsförvaltningens utveckling, bl.a. avseende organisationsförändringar och kompetensförsörjning finns i bilagan utveckling. Offentlig upphandling redovisas i avsnitt 4, statliga arbetsgivarfrågor i avsnitt 5 och statlig fastighetsförvaltning och lokalförsörjning i avsnitt 8. Utvecklingen i den kommunala sektorn beskrivs under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Resultatredovisningen görs dels avseende vissa aspekter av förvaltningens utveckling som helhet, inklusive en redovisning av ett antal förvaltningspolitiska åtgärder som vidtagits av regeringen, dels genom en redovisning av resultat av verksamheten hos vissa myndigheter inom området. Underlag för att bedöma förvaltningens utveckling finns bl.a. i ESV:s och Statskontorets rapporter, årliga revision och effektivitetsrevisioner, rapporter från särskilda analys- och utvärderingsmyndigheter samt myndigheternas årsredovisningar och övriga rapporter. Det finns också brukarundersökningar av myndigheternas verksamhet och studier av allmänhetens och företagens förtroende för olika samhällsinstitutioner. Vidare finns det internationella studier som utförs av bl.a. . Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till , vilket utgör av statens totala kostnader. Fördelningen av kostnaderna för statens egen verksamhet och jämförelser med 2010 redovisas i tabell 3.1. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.1 Kostnader för statens egen verksamhet Källa: ESV. 1 Inkl. vissa garanti- och kreditkostnader. Kostnaderna har ökat med jämfört med . Ökningen beror till största delen på att avsättningarna för statliga tjänstepensioner var särskilt låga och att avsättningarna ökade efter bl.a. förändrade beräkningsgrunder. En närmare redovisning av förvaltningens kostnader finns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten (skr. 2011/12:101). Antalet myndigheter har fortsatt att minska. fanns det enligt Statskontorets beräkningar 377 myndigheter under regeringen. Det innebär en nettominskning med 14 myndigheter jämfört med . var cirka 239 000 personer anställda i den statliga sektorn, vilket är en ökning med cirka 4 000 . En beskrivning av statsförvaltningens utveckling, bl.a. avseende organisationsförändringar i statsförvaltningen och kompetensförsörjningen i staten finns i bilagan utveckling. 3.3.2Redovisning av vissa förvaltningspolitiska åtgärder Regeringen redovisade förvaltningspolitiska proposition ett antal åtgärder som förväntas bidra till det förvaltningspolitiska målet. Nedan redovisas vissa åtgärder som regeringen har vidtagit. Regional indelning och ansvarsfördelning Utredningen om den statliga regionala förvaltningen (dir. 2009:62) fick enligt tilläggsdirektiv i uppdrag att pröva om det är möjligt att finna en geografisk gränsdragning för de landsting i och som har ansökt om en ändrad landstingsindelning (dir. 2010:12). Utredningen ska även lämna biträde till landsting i andra delar av landet om gränsdragning för indelningsändringar som kan leda till bestående fördel. Utredningen redovisade sitt tilläggsuppdrag (S2012/130/SFÖ). Regeringen konstaterar att de överläggningar som har förekommit mellan regionala och lokala aktörer på olika håll i landet inte har resulterat i ansökningar om sammanläggningar av landsting. Lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län omfattar , , och . Landstingen i , och har lämnat ansökningar till regeringen om att få ansvara för regionala utvecklingsfrågor enligt nämnda lag. Ansökningarna bereds inom . Ett program för statsförvaltningens förnyelse Regeringen beslutade om ett program för statsförvaltningens utveckling. I programmet beskrivs regeringens inriktning och prioriteringar för förvaltningspolitiken. Programmet riktar sig till samtliga statliga myndigheter och avses utgöra ett stöd för myndighetsledningarnas arbete med att utveckla sina organisationer. Programmet behandlar områdena innovation och kvalitet, värdegrundsarbete, samarbete, service, tillväxtfrämjande, tillsyn, effektivisering av administrativa tjänster och EU-arbete. För att öka effektiviteten och minska administrationskostnaderna i statsförvaltningen, inrättade regeringen myndigheten servicecenter . Statens servicecenter har enligt förordning (2012:208) med instruktion för Statens servicecenter till uppgift att efter överenskommelse med myndigheter under regeringen tillhandahålla tjänster som gäller administrativt stöd åt myndigheterna. Myndighetens initiala tjänsteutbud omfattar ekonomiadministration, löneadministration samt e-handel. Statens servicecenter har krav på full kostnadstäckning och finansieras med avgifter från de myndigheter som använder Statens servicecenters tjänster. Statens servicecenter bygger på de delar av ekonomienheten inom verksamhetsstöd som är lokaliserade till samt de delar av verksamhetsstöd som avser lön, de ekonomi- och lönerelaterade funktionerna inom Verksamhetsstöd Help-desk samt delar av Verksamhetsstöd Ekonomi som är lokaliserade till . gick sammanlagt 120 personer över till från och . Ytterligare anställda vid kommer att gå över till . Även den verksamhet som finns inom Kammarkollegiets avdelning Administrativ service kommer att inordnas i Statens service- inordnas tillhandahåller administrativ service åt primärt små myndigheter med färre än samheten i Statens servicecenter är att hålla nere statens samlade it-kostnader samt säkerställa att statens administrativa stödverksamhet utvecklas utifrån gemensamma mål och ambitioner. Vidare kommer det att effektivisera etableringen av Statens servicecenter eftersom myndigheten kan dra nytta av den expertis och de strukturer som byggts upp inom Kammarkollegiet inom det konsultativa området, it och kundanslutning. Statens servicecenter är lokaliserat till och . I samband med att den verksamhet som finns inom Kammarkollegiets avdelning administrativ service inordnas i Statens servicecenter, kommer Statens servicecenter även att bedriva verksamhet i . För att även fortsättningsvis kunna tillhandahålla Kammarkollegiets kundmyndigheter samma tjänsteutbud som kommer konsultativ verksamhet såsom rådgivning i redovisningsfrågor och uthyrning av ekonomipersonal att bedrivas i . I kommer även det samlade ansvaret för anslutning av kundmyndigheter att ligga. På , i takt med att servicecentrets 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 verksamhet expanderar, kommer fördelarna med att lokalisera verksamhet vid ytterligare en ort att prövas. I samband med en sådan prövning är det viktigt att tillämpa de principer om statliga myndigheters lokalisering som regeringen slagit fast i prop. 2011/12:1 utgiftsområde 19, avsnitt 2.6.3 Samordnad och effektiv förvaltningsstruktur. Statens servicecenters kundmyndigheter är , , , , , Svenska , Totalförsvarets rekryteringsmyndighet samt . Denna kundbas omfattar av statsförvaltningen mätt som antalet anställda. Därutöver tillkommer fr.o.m. de myndigheter som är kunder hos Kammarkollegiet, vilket motsvarar av antalet anställda i statsförvaltningen. Regeringen har gett Statens servicecenter i uppdrag att ta fram nyckeltal för effektivitet, kvalitet och service i produktionen för respektive bastjänst inom de tre tjänsteområdena ekonomiadministration, löneadministration och e-handel. Syftet är att få ett underlag för den årliga uppföljningen och styrningen av myndighetens verksamhet. Nyckeltalen ska även kunna användas för att följa upp och jämföra effektiviteten och kvaliteten i andra myndigheters administrativa verksamhet. Statskontoret fick i uppdrag av regeringen att ta fram ett samlat underlag om myndigheternas service i samverkan. I uppdraget ska Statskontoret redovisa vilka behov medborgare och företag har av myndigheternas service i samverkan, hur myndigheterna tillgängliggör sin service i samverkan och hur dagens service i samverkan kan utvecklas. Uppdraget redovisades i rapporten i medborgarnas och företagens tjänst (2012:13). Vidareutnyttjande av offentlig information Europeiska kommissionen lämnade förslag till ändringar i direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet). Förhandlingar i rådet förs . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Rutiner och regelverk för behöriga företrädare för myndigheter