prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — Syftet är att förändra principerna för hyressättningen för berörda institutioner för att nå en mer ändamålsenlig hyressättning. Regeringen avser att återkomma till med utfallet av omförhandlingarna. När resultatet av omförhandlingarna är klara och genomförda bedömer regeringen, utifrån tillkännagivande, att de problem som rör de berörda fem kulturinstitutionernas lokalkostnader och som uppmärksammat regeringen på ska vara åtgärdade. I de förslag som regeringen avser att återkomma till med , kommer utgångspunkter för ägandet av kulturhistoriskt värdefulla statliga byggnader att redovisas samt hur regeringen avser att samla förvaltningen av statliga kulturfastigheter hos en myndighet, SFV. Regeringen har inte för avsikt att förändra de grundläggande principerna för hyressättningen för statliga myndigheter. Avsikten är dock att principerna för hyressättningen för de fem berörda kulturfastigheter ska omförhandlas i enlighet med uppdraget till SFV. I betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) pekar utredaren på att det finns brister vad gäller kostnadseffektiviteten i statens lokalförsörjning. Regeringen ser över möjligheterna till en effektivisering av statens lokalförsörjning bl.a. med stöd av . Statens fastighetsverks (SFV) uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för myndigheten är att förvaltningen ska ske på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet, som fastigheternas värden i vid mening ska bevaras och utvecklas. Förvaltningen av fastigheter ska tillgodose primärverksamhetens behov av lokaler och optimera brukarens nytta av de resurser som läggs ner på lokalanskaffningen. SFV:s verksamhet finansieras med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. SFV disponerar även anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för underhållskostnader och löpande driftsunderskott i sina bidragsfastigheter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Större investeringar i pågående projekt och åren framöver beräknas stora investeringar behöva ske i den planerade renoveringen och ombyggnaden av regeringsbyggnaderna i . Renoveringen och ombyggnaden av regeringsbyggnaderna omfattar i detta skede kvarteret som har en beslutad investeringsram om . I den ramen inryms också en ombyggnation för verksamhet som kommer att inrymmas i kvarteret. planeras att byggas om och till för att kunna öka besökskapaciteten. Projektet har en beslutad investeringsram om . I uppförs en tillbyggnad till som ska inrymma ubåtarna . görs vissa anpassningar av den befintliga museibyggnaden. genomför en projektering för renovering och ombyggnad av . I behöver byggnaden installationer moderniseras. Projektet är något försenat på grund av bl.a. förseningar i upphandlingsprocessen. I och dess annex genomförs en ombyggnad för att förbättra klimatet samt effektivisera lokalanvändningen. Planerade större investeringar som inte är beslutade av regeringen I regeringskvarteren planeras fortsatta ombyggnader av främst kvarteret . Planeringen för kvarteren och Vinstocken är framskjutna. Slutligen planeras en ombyggnation av del av kvarteret . Lokalerna är tänkta att återställas till bostäder. Efter genomförd projektering planeras själva ombyggnaden av . huvudbyggnad behöver successivt renoveras och anpassas med ny teknik. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för 20132015 (tabell 8.5). Tabell 8.5 Investeringsplan för 20132015 Tabell 8.6 pågående och planerade investeringar för 20122015 Projekt som är beslutade av regeringen Projekten i tabellen listas i ordning efter total investeringskostnad Alla objekten ligger i Större projekt som planeras men inte är beslutade av regeringen 1 1Summering per fastighetskategori och år för planerade investeringar Planerade investeringar som understiger ingår inte i redovisningen enligt tabell 8.6. Omfattningen av dessa projekt beräknas 2013 och 2014 uppgå till ca . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive upplåning uppgår till högst 12 300 000 000 kronor för investeringar i Skälen för regeringens förslag: SFV disponerar en låneram i om 12 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och brukarnas behov, fortsatt vara 12 . Tabell 8.7 Anslagsutveckling 1:10 Bidragsfastigheter Anslaget används för underhållskostnader och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som förvaltas av SFV. Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. SFV förvaltar 92 bidragsfastigheter med ca 1 000 byggnader och anläggningar. I ungefär hälften av bidragsfastigheterna ingår parker och trädgårdar. Vidare ingår bl.a. kungliga slottsmiljöer, ytterligare ett antal slotts- och herrgårdsmiljöer, flera stora slottsparker, ett antal fästningsmiljöer, ruiner, kloster, bruksmiljöer och Vasaminnena. Två världsarv, och delar av örlogsstad, ingår också i bidragsfastigheterna. Tabell 8.8 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:10 Bidragsfastigheter till/från andra föreslår regeringen att anslaget för underhåll av bidragsfastigheter föreslås ökas med 2013 och att den planenliga minskningen skjuts ännu fram i tiden. Anslagsjusteringen utöver tidigare aviserad nivå om finansieras huvudsakligen genom att SFV betalar in en del av sitt balanserade resultat 2012 till staten. I samband med beredningen av betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) avser regeringen att fastställa den långsiktiga nivån för anslaget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Bidragsfastigheter . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014. Skälen för regeringens förslag: Den verksamhet som avser att vårda och underhålla de 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan göras. De ekonomiska bindningar det gäller är större enskilda underhållsprojekt där kostnaden överstiger . Övriga mindre projekt innebär inte några mer omfattande ekonomiska bindningar och bör betraktas som löpande. För att ett rationellt och planmässigt underhållsarbete ska kunna bedrivas bör regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll på bidragsfastigheter som medför behov av framtida anslag på högst 2014. Tabell 8.9 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden (FortV:s) huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Fastigheterna ska förvaltas så att en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukaren konkurrenskraftiga villkor samt så att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. FortV har också ansvar för att etablera, förvalta och avyttra byggnader, anläggningar m.m. för försvarets behov i samband med internationella fredsbevarande och humanitära insatser. Inom FortV:s uppdrag ryms också att bedriva fortifikatoriskt utvecklingsarbete så att kompetens för det svenska samhällets behov inom skydds- och anläggningsteknik kan utvecklas och säkerställas. FortV:s verksamhet finansieras främst med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för 20132015 (tabell 8.10). Tabell 8.10 Investeringsplan för 2012 2015 Tabell 8.11 pågående och planerade investeringar för 20132015 Nybyggnad (N) Ombyggnad (O) Öppning/breddning av bro Kontor, förråd, övningshall Kontor för regional och lokal stab Tvätthall, skärmtak m.m. Hangar och platta för Kontor för regional stab Skärmtak för fordon mm. Skygdd av IT- anläggning Kontor, förråd, övningshall Planerade investeringar som understiger ingår inte i redovisningen av investeringsplanen, tabell 8.11. Omfattningen av dessa beräknas uppgå till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 8.5.4Äganderätten till fastigheten 11 Regeringens förslag: godkänner att staten avstår anspråk på äganderätt till fastigheten 11. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 11 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Skälen för regeringens förslag: FortV disponerar en låneram i om 10 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och brukarnas behov vara 11 . Tabell 8.12 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för av låneram (%) Skälen för regeringens förslag: Myndigheten Livrustkammaren och med Stiftelsen (LSH) har skrivit till regeringen och uttryckt att det finns oklarheter gällande äganderätten till fastigheten 11 (). LSH anser att fastigheten är en del av makarna donation som förvaltas av Stiftelsen . Ärendet har utretts och beretts inom . Regeringen finner inte några skäl till någon annan uppfattning. Fastigheten ska således anses vara en del av de hallwylska donationsmedlen. Staten bör avstå sina anspråk och bidra till att lagfarten kan överföras till Stiftelsen . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Avsnittet avser den verksamhet som bedrivs inom och som omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning. Vidare ingår i avsnittet avgifter till tillsynsmyndigheter inom EU och medel till finansmarknadsforskning. De övergripande målen för är att bidra till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system och till konsumentskyddet inom det finansiella systemet. De åtgärder som myndigheten vidtar i detta syfte ska vägas mot eventuella negativa effekter på det finansiella systemets effektivitet. har också som mål att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom att informera om och initiera privatekonomisk utbildning. Regeringen föreslår i denna proposition att målen för utgiftsområde 2 ska renodlas och kompletteras. Regeringen överväger även att i kommande regleringsbrev till utveckla målen. Målet med satsningen på finansmarknadsforskning är att stödja utvecklingen av forskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. 9.3.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Den grundläggande utgångspunkten för regeringens bedömning av verksamheten inom utgår från de övergripande målen för myndigheten. Till dessa kopplas ett antal mått som beskriver verksamhetens faktiska innehåll och som redovisas bl.a. i myndighetens årsredovisning. Därutöver redovisar löpande utvecklingen av finansmarknaden avseende finansiell stabilitet, risker och konsumentskydd. Kärnverksamheten inom utgörs av tillsyn, regelgivning samt tillståndsprövning och utvärderas i förhållande till givna mål, redovisade aktiviteter och prestationer. ansvarar för tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning som rör finansiella marknader och finansiella företag. Verksamheten ska bedrivas utifrån ett stabilitets- och konsumentperspektiv. En stor del av verksamheten är kopplad till arbetet inom EU och annan internationell verksamhet. har också i uppgift att ansvara för samordningsorganet för tillsyn enligt förord- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, samt viss finansmarknadsstatistik. kostnader uppgick till (317,2010). Kostnadsutvecklingen är en konsekvens av regeringens arbete med att stärka tillsynen och regleringen av den finansiella sektorn. finansiering sker till stor del genom statens budget. Myndigheten tar ut avgifter av de företag som står under tillsyn. Avgifterna ska motsvara kostnader för den anslagsfinansierade delen, med undantag för samordningen mot penningtvätt m.m. Inkomsterna förs till statens budget. finansieras även genom avgifter för prövning av tillstånds- och anmälningsärenden. uppvisade den delen av verksamheten ett underskott och finns dessutom ett ackumulerat underskott. Regeringen har därför under vart och ett av beslutat om justeringar av avgifterna för att målet om full kostnadstäckning ska kunna uppnås. Dessa avgifter disponeras av myndigheten och finansierade av de totala kostnaderna . har särskilt redovisat hur myndigheten arbetar med kvalitets- och effektiviseringsinsatser av myndighetens verksamhet. framhåller att de förändrade förutsättningarna som myndigheten har att förhålla sig till, bl.a. nya europeiska regelverk, ökat internationellt tillsynsarbete och en ökad uppmärksamhet på konsumentfrågorna, har påverkat arbetsbelastningen. Detta till trots har organisatoriska och verksamhetsmässiga förändringar genomförts för att resursförstärkningarna ska kunna användas på ett effektivt sätt. Kostnaderna för de olika verksamheterna fördelas enligt tabell (9.1). I fördelningen ingår även de myndighetsgemensamma kostnaderna. Tabell 9.119 Procentuell fördelning av kostnader på olika verksamheter 20072011 Den andel av kostnader som avser det internationella arbetet har ökat stadigt . I tabell 9.2 redovisas insatserna inom den operativa tillsynen och regelgivningen som genomförs i utlandet eller som initierats på internationell nivå. Tabell 9.2 Andel internationellt arbete av totala kostnader 20082011 Den kraftiga ökningen förklaras av att har deltagit i olika arbetsgrupper inom de nya EU- tillsynsmyndigheterna: Europeiska bankmyndigheten (), Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (). Dessa europeiska myndigheter ingår tillsammans med () i ett europeiskt system för finansiell tillsyn. När det gäller kärnverksamhet tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning fördelas den nedlagda arbetstiden enligt tabell 9.3. Av redovisningen framgår att insatserna ökade inom samtliga områden, vilket är ett resultat av de ökade resurser som tillförts. 19 Uppgifterna i tabellerna och diagrammen i detta avsnitt är hämtade från årsredovisningar. Tabell 9.3 Verksamheterna tillsyn, regelgivning och tillstånd 20092011 prioritering av insatserna inom den riskbaserade tillsynen baseras på ett riskanalysarbete. Inom ramen för denna process görs riskbedömningar . Med beaktande även av det makroekonomiska läget och utvecklingen på de finansiella marknaderna görs sedan en samlad riskanalys och bedömning. Detta analysarbete vars slutsatser redovisas i om risker i det finansiella systemet, senast publicerad utgör grunden för de övergripande prioriteringarna inom den riskbaserade tillsynen. Till detta kommer företagsspecifika risker som t.ex. kan uppmärksammas genom klagomål eller den finansiella rapporteringen. I riskrapporten uppmärksammas bl.a. livförsäkringsföretagens fortsatta svårigheter att generera den avkastning som de garanterat sina försäkringstagare och de omfattande solvensproblem som finns i den sektorn. Med hänsyn till det försämrade marknadsläget lyfts också betydelsen av riskerna i kreditmarknadsbolagen fram. ska även ta fram en årlig tillsynsrapport som anger principiella ställningstaganden, viktigare företeelser, erfarenheter och viktigare beslut fattade av . Årets tillsynsrapport som publicerades lyfte bl.a. fram det fortsatta arbetet med att ta fram högre krav på kapital och likviditet för svenska banker, livbolagens anpassning till det nya ränte- och marknadsläget samt insatserna mot oseriös finansiell rådgivning. En annan viktig informationskälla i prioriteringsarbetet är stresstester av företagens finansiella uthållighet. Stresstesterna utgör även en viktig funktion i löpande dialog med företagen. Där möjliga problem kan förutses, kontaktas berörda företag för en diskussion om 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 situationen och åtgärder. Resultaten av stresstesterna presenteras även för allmänheten. Efter prioriterings- och planeringsarbetet inleds de faktiska tillsynsaktiviteterna. I den operativa tillsynen används flera metoder och aktiviteter: platsundersökningar, utredningar, enkäter, intervjuer, dialoger och möten samt seminarier som kan resultera i rapporter eller skrivelser. Uppföljning av viktiga nyckeltal sker dessutom fortlöpande. Tillsynen kan i vissa fall resultera i sanktioner som är en av flera åtgärder som kan ta till mot företag som inte har följt regelverken. I valet mellan sanktion eller annan åtgärd överväger konsekvenserna av den ena eller andra åtgärden. Tillsynen syftar också till att vara förebyggande för att initiativ ska kunna tas innan problemen blir alltför stora. Antalet sanktioner är därför enligt inte ett mått på marknadsmisslyckanden eller på hur effektiv tillsynen är. har därför inte heller något bestämt mål för antalet sanktioner. Av tabell 9.4 framgår att antalet sanktioner ökat i förhållande till 2010, men inte i förhållande . Tabell 9.4 Antalet beslutade sanktioner 20072011 varnar också på sin webbplats för företag som bedriver en oseriös verksamhet. varnade för 853 oseriösa företag. Detta är en markant ökning jämfört med , (2010 och 2009 varnade för 646 respektive 445 företag). Främst har en ökning skett av antalet falska börser och oseriösa företag som driver handel med derivatinstrument. De varningar som publiceras är en del av ett internationellt samarbete mellan tillsynsmyndigheter världen över. fattade beslut om sådana varningar i 95 fall . Övriga varningar har mottagits från utländska myndigheter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 9.1 Fördelning av olika aktiviteter inom tillsynen 20112009 Av diagram 9.1 framgår att fler timmar har totalt satsats på den operativa tillsynen i förhållande till 2010 och 2009. Bristande överblick över riskerna i det finansiella systemet som helhet och otillräckliga verktyg för att motverka dessa risker var förhållanden som bidrog till uppkomsten av den globala finanskrisen. Ett omfattande internationellt arbete pågår nu för att åtgärda dessa brister. Bland annat håller ett helt nytt verksamhetsområde, s.k. makrotillsyn, på att växa fram. Fokus för detta är att upptäcka, analysera och motverka risker för det finansiella systemet som helhet, till skillnad från den traditionella finansiella tillsynen som fokuserar på tillståndet i enskilda institut. och har båda uppgifter för att främja finansiell stabilitet, men olika medel för att utföra uppgifterna och anlägger därutöver olika perspektiv i analys och bedömningar. Det finns därför ett ömsesidigt behov av samråd och informationsutbyte kring bedömningar av risker, lämpliga åtgärder och ställningstaganden hos respektive myndighet. inrättade därför tillsammans med ett samverkansråd för makrotillsyn med syftet är att mer samlat kunna förebygga risker i det finansiella systemet. Regelgivningen inom sker genom föreskrifter och allmänna råd. var regelgivningen till stor del en konsekvens av utvecklingen inom EU. Inom regelgivningsområdet har de direktiv, förordningar och andra rättsakter som antagits inom EU samt de åtgärder som beslutats inom olika internationella organ krävt fortsatta insatser för att anpassa de svenska reglerna. har också deltagit aktivt i flera globala standardsättande organ. Reglerna ska bidra till stabiliteten, genomlysningen av de enskilda företagen och till ett förbättrat konsumentskydd. Regelgivningen har fortsatt att kräva mer resurser än vilket också framgår av diagram 9.2. har omfattningen, räknat i nedlagd tid, ökat . Diagram 9.2 Regelgivning, aktiviteter 20092011 arbete med att skapa, upphäva eller ändra regler sker genom en analys där behoven identifieras. Dessutom görs en analys av vilka positiva och negativa konsekvenser en föreslagen regel kan tänkas få för samhället, företagen och konsumenterna. har en process där förslag remitteras till och diskuteras med branschorganisationer och andra intressenter. var merparten (36 av 56) av beslutade nya föreskrifter och allmänna råd föranledda av den nya försäkringsrörelselagen som trädde i kraft . Arbetet kring Solvens 2 samt CRD 3 och 4 (Capital Requirements Directive) krävde också betydande resurser . inleddes bl.a. två projekt som kan medföra regeländringar av särskild betydelse för konsumentskyddet. Det rör sig dels om en översyn över tillståndsförfarandet avseende försäkringsförmedlare, dels en översyn över s.k. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 strukturerade produkter, som blir alltmer komplicerade. I det senare fallet granskas processen från det att produkterna tas fram till det att de säljs till en konsument. Handläggningen av verksamheten med tillstånd och registrering ska hålla hög kvalitet samt vara snabb och kostnadseffektiv. inkom 7 079 ärenden avseende ansökningar om tillstånd samt registreringar till , vilket är en ökning i förhållande innan med . Tabell 9.5 Aktiviteter inom tillståndsgivning 20082011 eller utökat tillstånd har en verksamhet som kan följa regelverken, är väl kapitaliserade, har en kompetent styrelse och ledning samt har lämpliga ägare. sköter produktionen av finansmarknadsstatistiken på uppdrag av . Kostnaderna har ökat till (9,) till följd av ökade krav inom området. utsatt tid, andel (%) Den totala genomsnittliga handläggningstiden var i nivå med antalet handläggningsdagar . Myndigheten lägger numera allt större vikt vid att säkerställa att företag som begär nytt har i uppdrag att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom information och genom att initiera privatekonomisk utbildning. har använt för det ändamålet vilket är något mer än 2010 (5,). Inom området har en rad olika insatser genomförts: Nätverket, som bildades , har vuxit till en av de bärande delarna i utbildningsstrategi. Syftet med nätverket är att föra samman privata och offentliga aktörer i gemensamma utbildningssatsningar och projekt, med syftet att stärka allmänhetens kunskaper och privatekonomiska självförtroende. Genom att bl.a. banker och andra finansiella företag bidrar med resurser i nätverket, kan verksamheten nå ut till betydligt fler konsumenter jämfört med vad anslag räcker till. inleddes insatser för att utbilda fackliga ombudsmän inom TCO i frågor om privatekonomi med syftet att ombudsmännen därefter ska vidareutbilda medlemmarna inom TCO. och genomförde tillsammans liknande insatser för att utbilda lärare. Tilläggas kan att en folkbildning i privatekonomi planeras som ett TV-program i Kunskapskanalen i SVT. Från och med är privatekonomisk undervisning obligatorisk på gymnasiet samt för delar av undervisningen på högstadiet. I linje med detta driver tillsammans med och ett projekt, som med hjälp av filmer, studiematerial och ett tävlingskoncept ska stötta lärarna att lära ut privatekonomi i skolan. har ökat distributionen av det utbildningsmaterial som myndigheten tog fram . Materialet är anpassat för invandrarundervisning och behandlar privatekonomiska frågor. trycktes 9 000 exemplar, vilket är en ökning jämfört med . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 deltar även i projektet i samverkan med , och Allmänna arvsfonden. Målgruppen, unga arbetslösa, inbjuds till en tvådagarskurs i vardagsekonomi och konsumenträtt. Projektet har växt i omfattning och nått fler unga arbetslösa än , drygt 50 kommuner har deltagit (2010 var det 35 kommuner) och omkring 900 deltagare har utbildats (2010 var det 700 deltagare). Konsumenternas kunskaper i matematik och finansiella förmåga För att närmare belysa hur konsumenterna hanterar privatekonomiska frågor, och för att spåra eventuella hinder och problem hos konsumenter, har initierat enkätundersökningar.