prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — skolgången måste förlängas på grund av en funktionsnedsättning. hade 30 000 unga () sjuk- eller aktivitetsersättning. Antalet unga personer med aktivitetsersättning har ökat , i hög grad beroende av utvecklingen inom särskolan där antalet elever har ökat . Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att se över studiehjälpssystemet i sin helhet (U2012:02, dir. 2011:122). Utredaren ska bl.a. föreslå hur de som omfattas av rätt till aktivitetsersättning vid förlängd skolgång eller förlängt barnbidrag i stället kan få ersättning från studiestödssystemet och ta reda på vilka konsekvenser det får för de studerandes ekonomiska situation. Uppdraget ska redovisas . Att ungdomar har möjlighet att såväl påverka sin situation som samhällsutvecklingen är viktigt. I det allmänna valet kunde såväl ett högre valdeltagande bland ungdomar som en bättre representation av ungdomar i de styrande församlingarna noteras. I valet fick en stor grupp förstagångsväljare i åldern , drygt en halv miljon individer, rösta i valen till riksdag, kommuner och landsting. I riksdagsvalet deltog av förstagångsväljarna () jämfört av förstagångsväljarna vid valet . Även i gruppen hade valdeltagande ökat från till . Bland förstagångsväljarna deltog 2010 totalt av kvinnorna och av männen. Valet 2010 innebar även en ökning av antalet invalda och nominerade 1825-åringar. I ökade andelen invalda ledamöter från efter valet efter valet . Andelen invalda unga ledamöter i och kommunfullmäktige har också ökat mellan 2006 och 2010 års val, från till i och från till i kommunfullmäktige. Jämfört med andelen unga mellan i befolkningen är unga dock fortfarande underrepresenterade. 2012 visar att ungdomars politiska intresse har ökat. Andelen unga som är medlemmar i politiska organisationer har sjunkit men har nivån stabiliserats. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 uppgav av ungdomarna i åldern 16 att de var medlemmar i politiska organisationer. Enligt ungdomsenkät uppgav av ungdomar i åldern att de deltagit i minst en politisk aktivitet . Det finns ett relativt stort intresse bland unga att vara med och påverka olika frågor i sin kommun. Enligt 10 En analys av ungas inflytande (2010:10) uppgav av ungdomarna i åldern 16 2009 att de vill delta i det lokala beslutsfattandet. Vidare redovisade att av landets kommuner under 20082010 hade inflytandeforum, främst i form av ungdomsråd, ungdomsfullmäktige eller dialogforum. Att kunna ta del av kultur och att utöva kultur är en viktig del av ungdomars personliga utveckling. Ungdomars möjligheter till en stimulerande och aktiv fritid innebär inte bara att ungdomar får positiva upplevelser utan ger även erfarenheter som kan vara viktiga för framtida yrkesliv. På uppdrag av regeringen redovisade rapporten ungas kultur (2011:1). Syftet var att öka kunskapen om ungdomars deltagande i kulturella aktiviteter och kulturutövande. Av rapporten framgår att andelen som hade utövat minst en kulturform uppgick till av unga i åldern . Flickor och unga kvinnor var särskilt aktiva i kulturutövandet av dessa hade ägnat sig åt kulturutövande jämfört av pojkar och unga män. Unga kvinnor ägnar sitt kulturutövande främst åt bild och skrivande medan unga män är aktiva inom musik och bild. De största offentligt finansierade arenorna för kulturutövande är musik- och kulturskolor, studieförbund och öppna mötesplatser för unga. Dessa arenor domineras av musik, vilket innebär att offentliga medel till ungas kulturutövande i större utsträckning kommer unga män än unga kvinnor till del. I syfte att stärka samverkan mellan grundskolor och det professionella kulturlivet, och på så vis främja alla barns rätt till kultur och eget skapande, har regeringen inrättat Skapande Detta är ett bidrag som kan sökas av skolhuvudmän till kulturfrämjande insatser med utgångspunkt i läroplan. Bidraget avser elever i och omfattar totalt . Sedan bidraget infördes har av landets kommuner ansökt om att få del av bidraget vilket avspeglar ett stort nationellt intresse. anges i kulturinstitutioners styrdokument att ett särskilt barn- och ungdomsperspektiv ska integreras i deras verksamheter. styrdokument fick 26 kulturinstitutioner i uppdrag att utforma strategier för sin barn- och ungdomsverksamhet för åren 20122014. Barns och ungas rätt till kultur är en av regeringens kulturpolitiska prioriteringar inom kulturpolitiken vilket bland annat tydliggörs av de nationella kulturpolitiska målen som slår fast att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Ungdomar engagerar sig i föreningslivet i stor utsträckning. var av kvinnorna i åldern medlem i någon förening och av männen (SCB:s ULF-undersökningar). Bland unga i åldern 16 gjorde frivilliga ideella insatser (Svenskarnas engagemang är större än någonsin, , 2010). /09 uppgav ca en tredjedel av ungdomar i åldern att de deltagit i ett föreningsmöte eller liknande . Mötesdeltagandet var lika omfattande bland unga kvinnor som bland unga män. fördelade i statsbidrag till ungdomsorganisationer. Dessa ungdomsorganisationer omfattade ett ökat antal medlemmar, totalt drygt 602 900 medlemmar i åldern . Motsvarande antal 2010 var 531 900 medlemmar. Antalet ungdomsorganisationer som beviljades organisationsbidrag var 97 jämfört med 104 året innan. En ny förordning (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer trädde ikraft och tillämpas första gången i fråga om bidrag för . Det övergripande syftet med den nya förordningen är att göra reglerna tydligare för organisationerna som ska söka bidrag och enklare för som ska tillämpa dem vid beslut om bidrag. fick i uppdrag av regeringen att fördela bidrag till organisationer som arbetar med engagemangsguider m.m. Satsningen på engagemangsguider genomförs i syfte att särskilt stimulera ungdomars och kvinnors engagemang i föreningslivet i områden som utmärks av låg organisationsgrad. Idén med engagemangsguider är att organisationerna ska verka lokalt för att hitta länkar mellan civilsamhällets organisationer och de kvinnor och ungdomar som inte själva söker sig till föreningslivet. Det handlar om uppsökande verksamhet som kan se ut på olika sätt. fortsatte uppdraget att fördela bidrag till ungdomsorganisationer och andra organisationer som arbetar med engagemangsguider eller liknande metoder. Totalt fördelades för arbete med engagemangsguider riktade mot kvinnor/flickor eller ungdomar generellt. Sammanlagt var ca 300 föreningar involverade i projekten. deltar i internationellt ungdomspolitiskt samarbete inom EU, FN, , , Östersjöstaternas råd och . Samarbetet i EU har främst präglats av förhandlingarna om framtiden för EU-programmet och aktiv i . har föreslagit att Ung och aktiv i ska slås samman med dagens utbildningsprogram, samt med ett nytt idrottsprogram till ett integrerat program för alla. har förhandlingarna kretsat kring programmets mål och inriktning och kring programmets budget. är programkontor i för EU-programmet och aktiv i för programperioden 20072013. I programmets aktiviteter deltog totalt 4 300 unga och ungdomsledare (drygt 3 500 personer i åldern och knappt 800 ungdomsledare). har intresset för programmet fortsatt varit stort. I samband med ordinarie möte i finansierade regeringen ett seminarium om rättigheter för unga hbtq-personer arrangerat av för ungdomsorganisationer och RFSL Ungdom. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 bidrog till finansieringen av Östersjöstaternas råd och sekretariat för ungdomsfrågor i respektive . En viktig utmaning på utbildningsområdet är att fler unga ska slutföra gymnasieutbildning. Utbildning är den bästa vägen för en fast förankring på arbetsmarknaden. Enligt SCB (Trender och Prognoser 2011) beräknas efterfrågan på arbetskraft med gymnasial eller eftergymnasial utbildning öka . Tillgången på eftergymnasialt utbildade beräknas öka kraftigt som tillgången på personer med högst gymnasial utbildning minskar . Detta leder till ett överskott på eftergymnasialt utbildade och ett underskott på gymnasialt utbildade. Särskilt beräknas efterfrågan på gymnasieutbildad arbetskraft inom vård och omsorg att öka. Efterfrågan på personer med högst grundskoleutbildning väntas minska påtagligt , vilket gör att behovet av att fler ska slutföra gymnasieutbildning är stort. Den reformerade gymnasieskolan med en tydligare indelning i högskoleförberedande program respektive yrkesprogram ger förutsättningar för att en större andel av eleverna ska kunna slutföra gymnasieutbildning och få examensbevis. Det är angeläget att följa utvecklingen av elevernas studieresultat i gymnasieskolan och i vilken utsträckning de studerar vidare eller etablerar sig på arbetsmarknaden. För att uppmuntra arbetslösa ungdomar i åldrarna 2024 som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan att återuppta och slutföra sina studier har regeringen infört en tillfällig satsning på den högre bidragsnivån inom studiemedlet. Satsningen riktas till ungdomar i jobbgarantin för ungdomar samt i jobb- och utvecklingsgarantin som påbörjar utbildning under 20112013. Det är betydligt vanligare att ungdomar uppbär ekonomiskt bistånd i jämförelse med den vuxna befolkningen. I syfte att minska marginaleffekterna vid arbete och öka lönsamheten att ta arbete eller utöka sin arbetstid har regeringen för avsikt att föreslå 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ändringar i socialtjänstlagen (2003:453) som innebär att endast en del av arbetsinkomsten beaktas vid bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd. (Se vidare UO9, Avsnitt 7 Politik för sociala tjänster.) En grupp som särskilt bör uppmärksammas är unga föräldrar. Av föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning (2012:) framgår att unga föräldrar ofta har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, bl.a. eftersom de i högre grad än andra unga inte har slutfört sina gymnasiestudier. En förälder som inte har fyllt och som under sin föräldraledighet har uppburit försörjningsstöd för sig själv och sitt barn riskerar att förlora försörjningsstödet när hon eller han återupptar sina studier i gymnasieskolan. Det ekonomiska ansvaret övergår då till den unga förälderns egna föräldrar, eftersom dessa har försörjningsplikt så länge den unga föräldern går i gymnasieskolan och inte har fyllt . Som tidigare nämnts har regeringen tillsatt en utredning om studiehjälpen i sin helhet där utredaren bl.a. ska kartlägga den ekonomiska situationen för studerande med barn och vid behov ta ställning till om studiehjälpen bör omfatta ett tillägg för studerande med barn eller om ersättning bör lämnas genom annat offentligrättsligt stöd. Utredaren ska föreslå hur tillägget i så fall ska utformas (U 2012:02, dir. 2011:122). I årskurs 9 uppnådde ca hälften av de utrikes födda elever, som invandrat efter 2002, behörighet till nationellt program vid gymnasiet under /11. För samtliga elever var denna andel . Elever i årskurs 9 som hade invandrat till hade i genomsnitt gått i svensk skola, vilket utgör en förklaring till dessa elevers sämre resultat i skolan. Mot denna bakgrund presenterade regeringen ett reformpaket mot segregation med bl.a. flera uppdrag till . Regeringen prioriterar insatser som kan förbättra ungdomars situation på arbetsmarknaden. För att underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden och få arbetslivserfarenhet har regeringen halverat socialavgifterna, d.v.s. arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna, för personer . Detta gäller alla ungdomar, inte bara de som varit arbetslösa. unga få nystartsjobb efter sex månaders arbetslöshet. Regeringen har också förenklat för arbetsgivarna att anställa på tillfälliga kontrakt vilket underlättar för unga att få ett jobb. Vidare har regeringen sänkt mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster från . Inom restaurangbranschen får många ungdomar sitt första jobb och därmed arbetslivserfarenhet och möjligheter till fortsatta anställningar. Ungdomar i åldern som under en ramtid har varit arbetslösa omfattas av jobbgarantin för ungdomar. Syftet med jobbgarantin är att erbjuda unga särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser tidigt under arbetslöshet för att de så snabbt som möjligt ska få arbete eller påbörja en utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. var ca 91 700 personer i åldern inskrivna på Arbetsförmedlingen som öppet arbetslösa och sökande i program, varav drygt 30 400 var inskrivna i jobbgarantin för ungdomar. Arbetslösa ungdomar som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen erbjuds en studiemotiverande folkhögskolekurs. Satsningen, som bygger på ett samarbete på central nivå mellan Arbetsförmedlingen och samt mellan Arbetsförmedlingen lokalt och folkhögskolorna, pågår . Det bör finnas en beredskap hos folkhögskolorna att kunna möjliggöra för dessa elever som går de studiemotiverande kurserna att fortsätta sina studier på folkhögskolans allmänna kurs. Det finns därför behov av att utöka antalet studieplatser på folkhögskolans allmänna kurs. Regeringen har tillsatt en utredning som ska föreslå hur arbetet med unga som varken studerar eller arbetar kan utvecklas (dir. 2012:70). I utredningens uppdrag ingår att analysera statistik som kan kartlägga denna grupp unga och föreslå kvalitetssäkrade statistiska mått samt hur sådan statistik kan redovisas. Vidare ingår i uppdraget att ta ställning till om ansvarsfördelningen mellan kommuner och statliga myndigheter behöver förtydligas vad gäller insatser för unga som varken arbetar eller studerar samt att göra en översyn av det kommunala informationsansvaret. I tematiska analys Fokus 11 En analys av ungas bostadssituation konsta- teras att ungdomar har stora svårigheter att få ett boende i de områden där de kan få arbete eller har planerat studera. I rapporten föreslogs en rad olika åtgärder i syfte att förbättra ungdomars situation på bostadsmarknaden. föreslog bl.a. att staten skulle stärka kraven på kommunernas bostadsförsörjningsplaner genom lagstiftning. Regeringen har uppdragit åt att göra en översyn av bostadsförsörjningslagen i syfte att förtydliga det kommunala ansvaret för bostadsförsörjningen och det regionala perspektivet. Det är angeläget att särskilt lyfta fram situationen bland ungdomar med funktionsnedsättning och hur deras möjlighet till full delaktighet i samhällslivet samt jämlikhet i levnadsvillkor utvecklas. Regeringen gav därför 2011 i uppdrag att genomföra en tematisk analys av levnadsvillkoren för ungdomar med funktionsnedsättning när det gäller utbildning, inflytande, kultur, fritid och föreningsliv, arbetsmarknad samt hälsa. Analysen ska göras med utgångspunkt i de ungdomspolitiska och funktionshinderspolitiska målen. ska även lyfta fram goda exempel från kommuner som genomför främjande åtgärder och identifiera möjliga utvecklingsområden. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har fortsatt vidta åtgärder i syfte att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Det är viktigt att unga har tillgång till konkret information om att de själva har rätt att välja vem de ska ingå äktenskap med. Regeringen har därför gett i uppdrag att översätta broschyren Får jag gifta mig med vem jag vill? till relevanta språk. Även i har haft i uppdrag att översätta information på webbplatsen . Information om barns och ungas rättigheter finns på arabiska, dari, engelska, franska, kurmandji, persiska, chib, somaliska, sorani, svenska och turkiska. tillsatte regeringen en utredning om lagstiftning i syfte att stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (dir. 2010:54). Utredningen har haft i uppdrag att göra en samlad översyn av relevant straffrättslig, civilrättslig och internationellt privaträttslig 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 lagstiftning och lämnade sitt slutbetänkande . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga . har i uppdrag att genomföra en studie av pojkars och unga mäns attityder och erfarenheter kring jämställdhet, maskulinitet och våld. Studien ska också särskilt belysa homosexuella och bisexuella ungdomars samt unga transpersoners situation i detta sammanhang. Studien ska redovisas . har regeringens ungdomspolitiska råd, där representanter från ungdomsorganisationer och andra ideella organisationer, forskare, kommuner och myndigheter ingår, sammanträtt . Rådets övergripande tema är ungas inflytande och aktiva deltagande i samhällslivet. Årets mötestillfällen har ägnats åt fördjupade diskussioner kring den ungdomspolitiska proposition som avses lämnas till . Den analys av ungas kulturutövande som redovisade 2011 är ett angeläget bidrag för att öka kunskapen inom området. Rapporten tydliggör att det saknas kontinuerlig statistik om ungdomars kulturutövande. redovisade i rapporten 10 En analys av ungas inflytande (2010:10) att unga till viss del engagerar sig på andra sätt än tidigare och att en viss del av ungas engagemang har kanaliserats till internet. En urvalsundersökning som Novus Opinion genomfört på uppdrag av visar att unga har lågt förtroende för rådgivning på internet. De unga födda och 1996 som ingick i studien kunde mycket väl tänka sig att hämta information från internet men endast ett fåtal kunde tänka sig att söka råd och stöd på internet (CAN 2012). genomför en ungdomsministerkonferens i . Syftet med konferensen är att följa upp genomförandet av handlingsplan på ungdomsområdet Agenda 2020 sedan den förra ministerkonferensen och att anta 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 en deklaration på temat Ungas tillgång till rättigheter. Ungdomstiden formar människor. Det ställer särskilda krav på hur samhället och politiken möter ungdomar och de utmaningar de ställs inför. Ungdomspolitiken omfattar alla ungdomar mellan . Goda uppväxtvillkor är en förutsättning för trygghet och ett aktivt deltagande i utbildning samt på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Omvänt medför utanförskap betydande kostnader för både individen och samhället. Det är regeringens ambition att inga barn eller ungdomar ska behöva växa upp i utanförskap. Mot den bakgrunden avser regeringen att förnya ungdomspolitiken och att återkomma med en ungdomspolitisk proposition där bl.a. de nya målen och inriktningen för ungdomspolitiken presenteras. Som en förberedelse inför detta genomförs en dialogturné med ungdomar i olika delar av landet. Omfattande satsningar har gjorts under de senaste två mandatperioderna på att bland annat stärka ungas utbildning och på att främja ungas etablering på arbetsmarknaden. Dock kvarstår fortfarande utmaningar som bl.a. gäller att fler ungdomar ska fullfölja sin utbildning, att fler ungdomar snabbare ska komma in på arbetsmarknaden och på bostadsmarknaden, att ungdomars hälsa ska stärkas och deras utsatthet minska samt att ungdomars inflytande i samhället ska öka. Att främja goda levnadsvillkor för ungdomar och att motverka utanförskap är viktigt, såväl för unga som individer, som för en hållbar utveckling och tillväxt. Ett område som är särskilt prioriterat är att förbättra ungdomars situation på arbetsmarknaden. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare som ska se över hur arbetet med unga som varken arbetar eller studerar kan utvecklas (U 2012:08, dir. 2012:70). Utredaren ska bl.a. föreslå kvalitetssäkrade statistiska mått som kan kartlägga gruppen unga som varken arbetar eller studerar samt föreslå hur denna statistik kan redovisas. I utredarens uppdrag ingår också att ta ställning till om ansvarsfördelningen mellan kommunerna och statliga myndigheter behöver förtydligas när det gäller insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Vidare ingår att göra en översyn av det kommunala informationsansvaret för unga som inte har fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning. Regeringen anser att de särskilda studiemotiverande kurser som ges inom folkhögskolan för arbetslösa ungdomar som varken har grundläggande högskolebehörighet eller har gymnasieexamen bör förlängas . Dessa ungdomar bör även erbjudas möjlighet till fortsatt utbildning på folkhögskolans allmänna kurs. Antalet utbildningsplatser på folkhögskolans allmänna kurs bör därför utökas med 1 000 årsplatser och med 1 000 årsplatser . Utökningen av utbildningsplatser på allmän kurs ska ha som prioritering att underlätta för de personer som går studiemotiverande folkhögskolekurs att direkt efter kursens slut kunna fortsätta studera på folkhögskolans allmänna kurs. Det är angeläget att snabbt ta till vara dessa ungdomars studiemotivation och undvika att de får vänta på att få studera vidare. Folkhögskolornas utbildningsform och metodik lämpar sig också väl för målgruppen ungdomar som står utanför arbetsmarknaden, t.ex. ungdomar med funktionsnedsättning, ungdomar födda utomlands och ungdomar med psykiska och sociala problem. fick 2011 i uppdrag att genomföra insatser för att främja unga föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning i grund- och gymnasieskolan (U2011/4664/UC). I rapporten föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning konstateras att unga som blir föräldrar innan de fyller har betydligt lägre utbildningsnivå än andra unga. Det är av central vikt att unga föräldrar uppmärksammas tydligare inom det kommunala informationsansvaret. I de tidigare nämnda kommittédirektiven Utveckling av arbetet med unga som varken arbetar eller studerar pekas på att unga föräldrar löper större risk än andra unga att hamna utanför utbildning och arbete. Regeringen bedömer att det finns behov av åtgärder som ökar utbudet av bostäder, bl.a. för ungdomar. I denna proposition föreslås därför en rad åtgärder för att underlätta för privatpersoner att hyra ut sin bostad (se utgiftsområde 18, avsnitt 4.7). schablonavdraget för privatpersoners uthyrning höjs från till . Det finns vidare behov av att öka kunskapen om ungdomars situation såväl övergripande som på mera specifika områden. Därför ges i uppdrag att göra en tematisk analys inom ett område där det behövs mer kunskap. Regeringen avser att ge i uppdrag att genomföra en tematisk analys om jämställdhet bland ungdomar. tematiska analyser har bl.a. varit inriktade på ungdomars situation på bostadsmarknaden och ungdomars inflytande. Analysen om ungdomars jämställdhet ska ha sin utgångspunkt i hur de ungdomspolitiska och jämställdhetspolitiska målen uppnås när det gäller ungdomar. Utifrån analysen ska förslag läggas fram som berör de områden som behöver förbättras. Regeringen har också uppdragit åt att ta fram särskild information som riktar sig till flickor och pojkar i syfte att förebygga att de blir utsatta för sexuell exploatering via internet och andra interaktiva medier (U2012/3355/UC). ska redovisa uppdraget . har i uppdrag att genomföra en studie av pojkars och unga mäns attityder och erfarenheter kring jämställdhet, maskulinitet och våld (U2011/2232/UC). Uppdraget ska redovisas . Med utgångspunkt i studiens resultat ska genomföra utbildningsinsatser i syfte att sprida metoder och ge kunskapsstöd för arbetet med attityder och värderingar som rör jämställdhet, maskulinitet och våld. ska också sprida resultatet av studien i befintliga nätverk för myndigheter och organisationer som har unga som målgrupp för sina insatser. Utredningen om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (Ju 2010:06) lämnade sitt betänkande Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (SOU 2012:35) . Utredningen lade fram förslag på straffbestämmelser när det gäller tvångsäktenskap och barnäktenskap samt ett förslag om att inrätta ett nationellt kompetensteam som kan handleda myndigheter och kommuner i ärenden som rör hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har nästa generations ungdoms- och utbildningsprogram i EU för perioden 20142020 varit i fokus. Förhandlingarna kring det framtida programmet kommer att fortsätta . Barn och unga är en prioriterad målgrupp i . och för Ungdomsorganisationer är representanter i Nordiska ministerrådets barn- och ungdomskommitté (NORDBUK).