prop · GZ03101 · 2012-04-16 00:00:00 — Resultaträkningens skatteintäkter skiljer sig från de periodiserade skatterna i statens budget för det aktuella året på några punkter. Skillnaden mellan fjolårets beräknade periodiserade skatt och det utfall som finns tillgängligt hänförs i resultaträkningen till , medan det periodiserade utfallet revideras i budgetens utfall. För varje skatteslag redovisas dock den senaste beräkningen i not till resultaträkningen. En annan skillnad är att avgifterna till ålders- pensionssystemet och premiepensionssystemet läggs till, eftersom dessa avgifter ingår i skatterna så som de avgränsas i resultaträkningen. Kommunala utjämningsavgifter och inkomstutjämningsavgifter tillförs som följd av principen att bruttoredovisa dessa i årsredovisningen för staten. Slutligen avgår de elimineringar som görs i årsredovisningen för staten. Balans- och resultaträkningen samt finansieringsanalysen omfattar statens samtliga intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som påverkar statens nettoupplåning. anses i detta sammanhang utgöra en tillgång hos staten. Intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som redovisas av samt Första, Fjärde, Sjätte och Sjunde AP-fon- den omfattas inte. Inte heller ingår premiepensionssystemets tillgångar och skulder eller dess avkastning i resultat- och balansräkningen. Budgetlagens bestämmelser på denna punkt har preciserats i förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten, i enlighet med den bedömning som redovisades för i prop. 2010/11:40 En reformerad budgetlag. För premiepensionsmedlen gäller det särskilda egendomsskyddet enligt 2 kap. 15 § regeringsformen. De är därför inte statens medel och att ta in dem i statens balansräkning skulle medföra att redovisningen inte gav en rättvisande bild. anses vara ett eget rättssubjekt med egna tillgångar och skulder och ska därför inte omfattas. AP-fonderna, utöver den del som tillhör premiepensionssystemet, undantas dels eftersom ålderspensionssystemet bör hanteras på ett enhetligt sätt, dels av praktiska skäl, eftersom de följer ett annat regelverk för redovisningen än övriga myndigheter, vilket skulle göra det alltför omständligt att konsolidera dem. Redovisningen utgör med angivna undantag en konsolidering av årsredovisningarna hos myndigheterna under och regeringen. Det innebär att balans- och resultaträkningarna slås samman efter det att interna mellanhavanden i form av fordringar, skulder, intäkter och kostna- der mellan myndigheterna eliminerats. Finansieringsanalysen upprättas därefter med den konsoliderade resultat- och balansräkningen som underlag. En förteckning över vilka organisationer som omfattas av staten med denna avgränsning, och som ingår i den konsoliderade resultat- och balansräkningen och finansieringsanalysen, återfinns i bilagan Statliga myndigheter m.m. Myndigheter tillämpar normalt generella värderingsprinciper i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Det finns dock myndigheter som på grund av verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker från dessa. Sådana avvikelser förekommer dock i mycket liten omfattning och bedöms därför inte ha någon väsentlig påverkan på årsredovisningen för staten. Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta värdets princip. Detta innebär att de tas upp till anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta är lägre. Anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärde med avdrag för ackumulerade avskrivningar. Avskrivningstider anpassas till respektive tillgångs förväntade ekonomiska livslängd. Samtliga investeringar i väg- och järnvägsanläggningar redovisas som tillgång i balansräkningen. Anläggningarna värderas till full produktionskostnad oberoende av finansieringsform. An- skaffningskostnad för mark avseende järnvägsanläggningar ingår i det redovisade värdet för järnvägsanläggningar. Kostnader för vägrätter och servitut aktiveras som en del av produktionskostnaden för anläggningstillgången och skrivs av i samma takt som tillgången i övrigt. har träffat avtal om finansiell leasing gällande och vissa eldriftsanläggningar. Dessa anläggningar tas upp som tillgångar i balansräkningen. Leasade tillgångar skrivs av enligt de principer som gäller för egna anläggningstillgångar. Avskrivningstid för väganläggningar är och för järnvägsanläggningar tillämpas differentierade avskrivningstider . Produktionskostnad i pågående investeringsprojekt tas upp som pågående nyanläggningar. Överföring från pågående nyanläggning görs normalt i samband med att anläggningen tas i bruk. Aktier och andelar i hel- och delägda företag värderas enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balansräkningen. Årets andel av företagens resultat redovisas i resultaträkningen. Även affärsverkens hel- och delägda företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Vissa typer av transaktioner omklassificeras i årsredovisningen för staten i förhållande till myndigheternas redovisning. Anledningen till detta är att de ur statens perspektiv har en annan innebörd än för den enskilda myndigheten. De fall som bedömts påverka årsredovisningen för staten i väsentlig mening är följande: -Kostnaderna för tjänstepensioner till statligt anställda redovisas i statens resultaträkning bland personalkostnader, medan de i Statens tjänstepensionsverks årsredovisning redovisas i ett eget avsnitt för tjänstepensionsrörelsen i resultaträkningen. -Pågående arbeten i försvarssektorn (framför allt i ) och motsvarande förutbetalda intäkter läggs samman med militära beredskapstillgångar, eftersom de till övervägande del avser arbeten för Försvarsmaktens räkning. -För myndigheter med en uppställningsform för balans- och resultaträkning som avviker från den generellt föreskrivna, främst , de affärsdrivande verken, , och , hänförs respektive post i resultat- och balansräkningen i årsredovisningen för staten så som de hade gjorts om myndigheten i fråga hade följt de generella uppställningsformerna. Vanligen görs det direkt genom de inrapporteringskoder som används vid rapportering till statsredovisningen. -Ett antal intäktsposter klassificeras om utifrån utgångspunkten att Skatteintäkter avgränsas i enlighet med den definition av skatter som gäller i statens budget och i nationalräkenskaperna. I flera fall redovisar berörd myndighet intäkterna som avgifter eller andra ersättningar (exempel vissa socker- och jordbruksavgifter vid eller lokalradioavgift vid Myndigheten för radio och TV), som medel för finansiering av bidrag (exempel insättningsgarantiavgifter vid och Kärnavfallsfondens avgifter), som resultatandelar från hel- och delägda företag (exempel Systembolagets inlevererade överskott som redovisas av Kammarkollegiet) eller enbart i balansräkningen (inleverans av överskott från som redovisas av Kammarkollegiet). Dessa redovisas i stället som Skatteintäkter i den konsoliderade resultaträkningen. -Finansiella korrigeringar avseende EU- medel redovisas vanligen som kostnad i myndighetens resultaträkning (främst ) eftersom de redovisas som utgifter på anslag enligt beslut om statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen omklassificeras de till intäktsreduktioner, eftersom de avser återbetalningar av eller avdrag på erhållna bidrag från EU. Den gemensamma brytdagen för statliga myndigheter har ändrats från avseende 2011. Brytdagen är i första hand en teknik för att kunna stämma av mellanhavanden mellan myndigheter, men förändringen påverkar även externa kundfordringar, leverantörsskulder och periodavgränsningsposter. Kundfordringar och leverantörsskulder bedöms ha minskat något, medan upplupna kostnader och intäkter i motsvarande grad har ökat. Jämförelsetalen har inte ändrats eftersom effekterna bedöms begränsade som det vore administrativt krävande och inte bedöms påverka årets överskott i resultaträkningen. För att ge en mer rättvisande bild av tillgångar och investeringar i försvarssektorn, har pågående arbeten i (), omklassificerats och redovisas nu under (militära) Bredskapstillgångar. består både av upparbetade kostnader hos FMV och förutbetalda intäkter som Försvarsmakten betalat till FMV och de senare måste beaktas för att få en rättvisande tillgångsredovisning. hänfördes de till Pågående nyanläggningar i årsredovisningen för staten, och förändring av posten påverkade redovisade investeringar i finansieringsanalysen, som viss nettoredovisning gjordes. Den nya metoden är mer konsekvent och visar bättre de faktiska tillgångarna i försvaret, eftersom många tillgångar byggs upp inom FMV och därefter överförs till Försvarsmakten. Jämförelsetalen har ändrats, vilket även innefattar viss korrigering, så att Pågående nyanläggningar ökat med , Beredskapstillgångar minskat med och Pågående arbeten ökat med . Ändrade redovisningsprinciper hos vissa myndigheter Utöver ändringar i principerna för årsredovisningen för staten som sådan, förekommer att ändrade principer hos vissa myndigheter påverkar årsredovisningen för staten i mindre omfattning. I de fall berörd myndighet ändrat jämförelsetal, ändras jämförelsetalen även i årsredovisningen för staten såvida inte beloppet är oväsentligt. Har myndigheten inte ansett detta möjligt har inte heller jämförelsetalen i årsredovisningen för staten ändrats. () och (Sida) har ändrat redovisningsprincip för avsättning för förluster i garantiverksamhet. Avsättning görs för förväntade förluster. gjordes även avsättning för s.k. oförväntade förluster (koncentrationsrisker). Ändringen är en anpassning till den princip som gäller för statens garantiverksamhet i övrigt och har inneburit att avsättningen minskat. Föregående års jämförelsetal för posten Övriga avsättningar har sänkts med sammanlagt (jfr not 43), för posten Andra långfristiga fordringar med och för posten Övriga fordringar med . I resultaträkningen har garantikostnaderna sänkts med och posten Transfereringar till utlandet i resultaträkningen har justerats marginellt (0,). Nettoförmögenheten har därmed förbättrats med . har ändrat redovisningsprincip för erhållna bidrag till markinvesteringar. Dessa redovisades tidigare bland Övriga skulder, men redovisas nu som Oförbrukade bidrag. Jämförelsetalen har ändrats (0,). Korrigeringar av jämförelsetal avseende föregående år har även gjorts mellan Upplupna bidragsintäkter och Övriga upplupna intäkter avseende samt mellan Balanserade utgifter för utveckling och Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Andra ändringar av jämförelsetal har förekommit hos myndigheter, men inte bedömts väsentliga i årsredovisningen för staten. Ändringar av jämförelsetal för årets överskott De förändringar av jämförelsetal som påverkar överskott avser omräkningar kopplade till de ändrade principerna i garantiverksamhet vid och Sida. Årsredovisningen för staten 2010 Årsredovisningen för staten 2011 För specifikationer i noter förekommer förändringar mellan delbelopp inom noterna. De kan bero på omorganisationer av verksamhet, att ny information tillkommit eller korrigeringar. Undantag från generella principer m.m. Vissa väsentliga undantag från generella principer som tillämpas för enskilda myndigheter beskrivs nedan. redovisar marknadsvärden för sina tillgångar i premiepensionssystemet (s.k. placerings-tillgångar) enligt de regler som gäller för försäkringsföretag. Premiepensionssystemets tillgångar ingår inte i årsredovis- ningen för staten, men marknadsvärden används även för främst obligationer som förvaltas för bl.a. den frivilliga pensionsförsäkringen, vilka finns med i årsredovisningen för staten. Dessutom räknas upplupna ränteintäkter in i värdepapperets bokförda värde. I årsredovisningen för staten har dessa tillgångar värderats till upplupet anskaffningsvärde som upplupna räntor särredovisas, i enlighet med den princip som gäller i staten i övrigt. Årsredovisningen för staten skiljer sig således från myndighetens årsredovisning på denna punkt. har enligt regeringsbeslut dispens från kravet på att redovisa fordringar och skulder avseende uppbörd som redovisas på annat sätt än via skattekontot. Den utnyttjas för ej restförda uppbördsfordringar redovisade genom de gamla uppbördssystemen, för arvs- och gåvoskatt samt för systemet för punktskatter m.m. har för bidragsfastigheter undantag från regler vilka innebär att kapitalutgifter för bidragsfastigheterna inte betraktas som anläggningstillgång. Undantag från regler på finansieringsområdet, exempelvis rätten eller formerna för att ta ut avgifter eller för att ta emot bidrag och donationer, förekommer, men eftersom dessa inte påverkar årsredovisningen för staten annat än indirekt redovisas de inte här. Viss verksamhet eller vissa balansposter hos myndigheter med koppling till det försvars- och säkerhetspolitiska området är hemlig, och redovisas därför på ett förenklat sätt i årsredovisningen för staten. Så långt det är möjligt görs dock redovisningen i dessa fall på ett sätt som är jämförbart med redovisningen i övrigt, och på samma sätt mellan åren, varför de inte bedöms påverka årsredovisningen för staten i någon väsentlig grad. Kommentarer till särskilda poster Nedan kommenteras vissa poster i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna. Det rör poster som i de flesta fall är unika för statens verksamhet och där kännedom om metoden för att ta fram uppgifterna kan ge ökad förståelse för postens innebörd. har beskrivningen bedömts vara alltför omfattande för att passa direkt i kommentarer till utfallet. Statsskulden värderas till det belopp som kommer att betalas ut på förfallodagen (nominellt slutvärde) och inte till det belopp som erhållits. Dessutom värderas den inklusive derivatinstrument, som skuldbytesavtal och valutaterminer. Måttet överensstämmer med hur skulden mäts i EU-sammanhang, bl.a. inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. I balansräkningen redovisas den konsoliderade statsskulden, dvs. efter avdrag för statliga myndigheters innehav av statspapper, till skillnad från redovisning av den okonsoliderade statsskulden (se även kap. 4 Utvecklingen av statsskulden). Transfereringar m.m. med koppling till skattesystemet Kommunernas mervärdesskatt nettoredovisas på statens budget. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på särskild inkomsttitel vilket minskar inkomsterna i statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen bruttoredovisas dessa medel som lämnade bidrag och skatteintäkter, vilket bedömts ge den mest rättvisande informationen (se not 1). Den kommunalekonomiska utjämningen nettoredovisas under anslag på statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen i årsredovisningen för staten har det bedömts mest rättvisande att bruttoredovisa den kommunalekonomiska utjämningen som skatteintäkter och transfereringar till kommuner (se not 1). I några fall görs transfereringar i stället för att göras i form av utbetalda bidrag, genom kreditering av en skattskyldigs (t.ex. ett företag) skattekonto hos . Den skattskyldige får således en skattereduktion. Denna subvention redovisas bland transfereringarna i resultaträkningen, för att på ett transparent sätt visa statens stöd till olika verksamheter i samhället och redovisas även skatteintäkterna brutto, dvs. opåverkade av subventionen. Omfattningen av detta har minskat och avser det enbart jämställdhetsbonus med . Momskompensation till statliga myndigheter Statliga myndigheter ges kompensation för ingående mervärdesskatt i sin verksamhet enligt bestämmelserna i förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt. I statens budget och i nat- ionalräkenskaperna bruttoredovisas skatten som en del av statens skatteintäkter. I den konsoliderade resultaträkningen däremot, nettoredovisas skatteintäkten liksom motsvarande kostnad, eftersom det inte är en extern kostnad att staten ger kompensation till sig själv. Bruttoredovisning av utbetalningarna av allmän pension I nationalräkenskaperna redovisas premiepensionssystemet i hushållssektorn, i enlighet med de principer för denna typ av systemet som fastställts inom EU. Inkomstpensionssystemet (de pensioner som finansieras via AP-fonderna, med undantag för ) redovisas i den s.k. socialförsäkringssektorn. I statens budget dras de arbetsgivaravgifter och egenavgifter som förs till premiepensionssystemet av från intäkterna, så att skatterna redovisas exklusive dessa avgifter. De avgiftsintäkter som ska föras till inkomstpensionssystemet redovisas brutto på inkomsttitlar och ingår i den offentliga sektorns skatteintäkter, men dras av vid framräkningen av statens skatteintäkter. Bland utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget, redovisas utbetalda pensioner exklusive premiepensioner. I den konsoliderade resultaträkningen redovisas däremot ålderspensionerna, liksom i redovisning, i sin helhet, som en del av statens transfereringar (se not 4). Av- gifterna till både inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet redovisas som skatteintäkter (se not 1). Det har bedömts ha ett värde att ge en bild av de totala pensionsutbetalningarna från staten och motsvarande avgifter på både kostnads- och intäktssidan. I not 1 Skatteintäkter, har sambandet med motsvarande belopp i statens budget tydliggjorts. Överföringar till och från pensionssystemet Eftersom AP-fonderna och premiepensionssystemets medel i övrigt inte konsolideras i årsredovisningen för staten, utgör de överföringar som görs mellan dessa fonder och staten i övrigt externa transaktioner. Socialavgifter och allmänna pensionsavgifter som inbetalas till staten redovisas brutto som Skatteintäkter i resultaträkningen. Dessa utbetalas löpande till AP-fonderna och premiepensionssystemet tillsammans med statliga ålderspensionsavgifter från vissa anslag för bl.a. transfereringar, enligt särskilda regler för fördelningen. Löpande rekvirerar därefter Pensions- myndigheten medel för utbetalningarna av pension. Pensionsutbetalningarna redovisas i sin helhet som transfereringar i resultaträkningen. I den konsoliderade resultaträkningen för staten elimineras de löpande överföringarna till och från pensionsfonderna. För inkomstpensionssystemet är avgifterna lägre än utbetalda pensioner. Mellanskillnaden mellan avgifter till AP-fonderna och rekvirerade medel från fondsystemet redovisas som en transferering från ålderspensionssystemet (se not 3) för inkomstpensionssystemets del. För premiepensionssystemet är avgifterna betydligt högre än utbetalda pensioner. För premiepensionssystemet redovisas därför mellanskillnaden som en transferering till hushåll, eftersom premiepensionssystemet ses som en del av hushållssektorn. Stabilitetsfonden som bildades efter beslut av 2008 (prop. 2008/09:61, bet. 2008/09:FiU16, rskr. 2008/09:17) ska finansiera det stödsystem som införts i lagen om statligt stöd till kreditinstitut. Fonden tillförs en särskild stabilitetsavgift där samtliga kreditinstitut deltar i finansieringen. När fonden bildades tillfördes den från anslag på statens budget. Överföringen gjordes direkt i balansräkningen, eftersom fonden är avsedd att i betydande grad finansiera inte kostnader utan olika slag av finansiella tillgångar i samband med kapitaltillskott och köp av bolag. De kostnader som uppkommer avses i första hand avräknas mot de avgifter som kommit in, samt mot fondens avkastning, och då med upplösning av fond som motsvarande tillförsel av medel. Först om fondens kapital går är avsikten att resultaträkningens saldo ska påverkas. Regeringen kommer att bevaka utvecklingen så att redovisningsmetoderna långsiktigt ger en rättvisande bild av händelserna. har fonden fortsatt öka med bankgarantiavgifter, stabilitetsavgifter samt fondens avkastning och det är således ingen oklarhet i denna fråga. Fordran/skuld på Rundradiorörelsen hos redovisar i sin årsredovisning en fordran för TV-licensmedel uppgående till och en skuld avseende s.k. distributionsmedel på , netto en skuld på , till den fordran och skuld har tagits bort i årsredovisningen för staten eftersom posterna är interna i staten som Rundradiorörelsens redovisning inte ingår i någon statlig redovisningsenhet som redovisas som motpart till . förväntade överskott av utsläppsrätter Parter med kvantitativa åtaganden i klimatkonventionens Kyotoprotokoll har tillgodoskrivits en tilldelad mängd utsläppsutrymme (assigned amount) för perioden 20082012. Parterna ska se till att de sammanlagda antropogena utsläppen av de växthusgaser som är angivna i protokollets bilaga A inte överstiger deras tilldelade mängder. har för den första åtagandeperioden 375 864 317 enheter tilldelad mängd (AAU) av utsläpp för vart och ett av åren 20082012. För att ska uppfylla sitt åtagande enligt Kyotoprotokollet för år 20082012 ska de faktiska svenska utsläppen inte överstiga den tilldelade mängden, där denna justerats i enlighet med protokollets artikel 3. Aktuella beräkningar tyder på att kommer att få ett överskott i innehav av tilldelad mängd jämfört med de faktiska utsläppen. Det är dock inte möjligt att exakt uppge hur stort överskottet kommer att bli. Orsaken är att utsläppen ännu inte är kända. Även i jämförelse med det av beslutade och mer ambitiösa nationella målet om en utsläppsminskning på jämfört med nivån förväntas det uppstå ett överskott. En del av det svenska AAU-innehavet är kopplat till innehav av utsläppsrätter (EUA) hos de företag som är anslutna till EU:s utsläppshandelssystem. Denna del förfogar inte staten över. En mindre del AAU:er ska också avräknas mot projekt för gemensamt genomförande. Det förväntade överskottet för staten att hantera uppskattas nu uppgå till ca 43 miljoner AAU i förhållande till Kyotoåtagandet och ca 16 miljoner AAU i förhållande till det nationella delmålet. Det uppskattade svenska överskottet utgör en liten del av det förväntade sammanlagda internationella överskottet som har kalkylerats till omkring 10 miljarder AAU, främst i och . har det skett en viss handel med AAU: er mellan parter med åtaganden under Kyotoprotokollet. Handeln har dock än så länge varit begränsad och överlåtelsepriserna vid transaktionerna är inte offentliga. Dessa förhållanden gör att en värdering av ett förväntat överskott av AAU:er är högst osäker. En tendens till fallande priser förväntas allmänt mot bakgrund av det stora potentiella utbudsöverskottet. Någon värdering av överskottet har således inte kunnat göras och därmed har inte någon tillgång redovisats i balansräkningen. 3.4.2Utfallet för statens budget Statens budget redovisas enligt de principer som följer av budgetlagen (2011:203) och beslut om budget. Avgränsningen är den som följer av budgetbeslut. Enligt budgetlagen omfattar statens budget alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på inkomsttitlar och anslag med undantag för inkomster som har beslutat ska specialdestineras till en viss verksamhet. Utgifter på statens budget redovisas mot anslag. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitlar. Utgifter för transfereringar redovisas det år då betalning sker medan förvaltningsutgifter redovisas det år som kostnaderna hänför sig till. Övriga utgifter redovisas det budgetår som utgifterna hänför sig till. Enligt budgetlagen redovisas inkomster av skatter och avgifter det år intäkterna hänför sig till. redovisas dock enligt övergångsbestämmelse till budgetlagen inkomster av avgifter mot inkomsttitel det år inkomsten hänför sig till. Övriga inkomster redovisas det budgetår som inkomsterna hänför sig till. Universitet och högskolor tillämpar en särskild modell för redovisning mot anslag. Andra avvikelser från generella principer kan förekomma enligt beslut.