prop · H0031d11 · 2012-09-20 00:00:00 — Ökningen kan i sin helhet härledas till Stöd till jordbruket enligt olika EG förordningar. Antalet beslutade ärenden per årsarbetskraft har ökat från 130 ärenden till 136 ärenden per årsarbetskraft. Detta mått på effektivitet behöver följas under innan analyser kan göras över utvecklingen. Den totala andelen ärenden som överklagats i relation till beslutade ärenden uppgick till . Det är en liten minskning jämfört med tidigare års nivå på . Av de ärenden som avgjorts i högre instans har länsstyrelsernas beslut ändrats i Antalet öppna ärenden uppgick till knappt 98 000, varav cirka 7 000 var äldre än . Antalet öppna ärenden har minskat något . Antalet öppna ärenden som är äldre än har sjunkit från 7 600 till 7 000. Ökningar av antalet öppna ärenden finns främst inom Lantbruk, medan en tydlig minskning har skett av antalet ärenden inom livsmedelskontroll. anger länsstyrelserna i sina verksamhetsplaner mål för handläggningstider för ett urval av ärendegrupper. I årsredovisningarna redovisar länsstyrelserna medianmålvärde och utfall inom 28 ärendegrupper. En samlad analys av måluppfyllelse är svår att genomföra då länsstyrelserna i många fall inte har gemensamma målvärden för de olika ärendegrupperna. Av årsredovisningarna framgår emellertid att länsstyrelserna samman- taget uppfyller sina mål i av de ärendegrupper där målvärde angivits. Variationen av måluppfyllelse inom en ärendegrupp är stor mellan länsstyrelserna men exempel på ärendegrupper där flera länsstyrelser har klarat sina uppsatta mål är begravningsfrågor, medborgarskap och prövning av antagna detaljplaner. Exempel där måluppfyllelsen generellt kan förbättras är ärenden rörande överklagande av kommuns beslut enligt , ärenden enligt , ansökningar rörande allmän kameraövervakning och ansökningar om godkännande av personal hos bevakningsföretag. har länsstyrelserna för andra året genomfört en gemensam brukarundersökning. Samtliga länsstyrelser deltog i undersökningen. Syftet med undersökningen var att följa upp utvalda verksamheter och få in underlag till ett förbättringsarbete. Genom undersökningen finns det en god möjlighet att såväl analysera den enskilda prestationer som att jämföra prestationer mellan länsstyrelserna. De verksamheter som undersöktes var Djurskydd, Fornminnen och Tillsyn vattenverksamhet. Länsstyrelserna får störst andel höga betyg när det gäller personalens kompetens och bemötande av brukare, samt att det är lätt att förstå skriftliga beslut och yttranden. Vidare framgår av undersökningen att det område som brukarna är minst nöjda med är länsstyrelsernas handläggningstider. Förändringar av länsstyrelseorganisationen genomförs kontinuerligt genom att verksamheter flyttas till och från länsstyrelserna eller dem emellan. I propositionen Ändring av viss länsstyrelseverksamhet (prop. 2011/12:31) föreslog regeringen att viss länsstyrelseverksamhet ska koncentreras till ett mindre antal länsstyrelser i syfte att åstadkomma en högre effektivitet och en mer rationell användning av resurser, av såväl ekonomisk som personell art. Ett ytterligare syfte med förslagen i nämnda proposition var att säkerställa en väl fungerande rättssäkerhet. De verksamheter som föreslogs koncentreras finns inom följande ärendegrupper: medborgarskap, överförmyndare, begravningsfrågor, pantlåneverksamhet, bilskrotning, ensamrätt till sjunket gods, lönegaranti, deponerade medel, Allmänna arvsfonden, häradsallmänningar, bevakningsföretag, lotterier och bitillsyn. har beslutat att anta regeringens proposition (bet. 2011/12:KU2, rskr. 2011/12:135). Verksamheterna koncentreras till följande sju länsstyrelser; Länsstyrelserna i , , , , , och . I syfte att få till stånd en mer effektiv och ändamålsenlig prövning av ansökningar om tillstånd till mindre miljöfarliga verksamheter, s.k. B-verksamheter, samt att tydliggöra miljöprövningsdelegationernas och länsstyrelsernas olika roller föreslog regeringen också att prövningen av B-verksamheter koncentreras från 21 länsstyrelser till tolv (prop. 2009/10:215). har beslutat att anta regeringens proposition (bet. 2009/10:JuU27, rskr. 2009/10:364). Mot denna bakgrund har förordningen (2011:1237) om miljöprövningsdelegationer trätt i kraft . Förordningen innebär att prövningen av s.k. B-verksamheter koncentreras till miljöprövningsdelegationerna vid länsstyrelserna i , , , , , , , , , , och . Prövningsområdet för i , , respektive omfattar även fortsättningsvis respektive län. Regeringen föreslår att länsstyrelserna tillförs ytterligare medel för att underlätta reformens genomförande. Se vidare under avsnitt 8.6 Budgetförslag. uppgick antalet årsarbetskrafter vid länsstyrelserna till 4 471, varav utgjordes av kvinnor. Jämfört med föregående år har antalet årsarbetskrafter minskat med 64. Antalet årsarbetskrafter som utgörs av kvinnor är exakt densamma som 2010. Minskningen av den totala årsarbetskraften kan ha sin grund i effekter av rationaliseringar och sparåtgärder som länsstyrelserna i olika sammanhang redovisar som nödvändiga att genomföra för att möta en åtstramande ekonomisk situation, men kan också ha sin grund i en anpassning till 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 minskat behov av resurser inom de verksamheter som finansieras med bidrag. Minskningen vid i kan till stor del förklaras av att de skogspolitiska uppgifterna flyttats och bedrivs av . Detta som följd av att försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i i sin helhet upphörde . Sju länsstyrelser redovisar att de ökat sin personalstyrka . Tabell 8.2 Antal årsarbetskrafter per länsstyrelse Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2011 och 2010. Stora skillnader råder när det gäller årsarbetskrafternas fördelning på olika verksamheter. Av tabellen nedan framgår att Naturvård och miljöskydd är den klart största verksamheten följt av Lantbruk. av länsstyrelsernas totala årsarbetskraft arbetade 2011 inom Naturvård och Miljöskydd. Förhållandet var detsamma 2010. var motsvarande siffra . Administration, som är det tredje största området, har minskat med 26 årsarbetskrafter jämfört med och med ytterligare sju årsarbetskrafter 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Även resurssamverkan, som till stor del utgörs av årsarbetskrafter tillhörande de länsstyrelsegemensamma stödfunktionerna, har minskat något jämfört med . Området Livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor har storleksmässigt passerat Hållbar samhällsplanering och därmed blivit det fjärde största verksamhetsområdet. Av de mindre verksamheterna har Social omvårdnad/Folkhälsa procentuellt gjort en betydande minskning medan Integration samt Energi och klimat ökat. Tabell 8.3 Antal årsarbetskrafter per verksamhet olyckor och civilt försvar Social omvårdnad/Folkhälsa Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2011 och 2010. Andel anställda kvinnor och män Andelen anställda kvinnor vid länsstyrelserna är, enligt uppgifter, , vilket är detsamma som 2010. Detta är en högre andel än staten totalt 2011, där andelen kvinnor är . var exakt av de anställda i ledningsfunktion kvinnor, vilket är en betydligt högre andel än för staten totalt, där andelen kvinnor var . För länsstyrelserna har andelen kvinnor i ledningsfunktion ökat med jämfört med året innan. var andelen kvinnor i ledningsfunktion vid länsstyrelserna . De verksamheter som är mest kvinnodominerande är Jämställdhet (), Livsmedelskontroll m.m. (), Övrig förvaltning () och Lantbruk (). De verksamheter vars arbetskraft övervägande utgörs av män är Restaurering (), Fiske (), Skydd av områden och arter m.m. () samt Krishantering m.m. (). var medelåldern för personalen vid länsstyrelserna , vilket kan jämföras med för staten totalt. Kvinnor anställda vid länsstyrelserna hade en medelålder på , jämfört med för män. Bland länsstyrelsernas anställda tillhör flest åldersgruppen () följt av åldersgruppen 55 (). Jämfört med 2010 har andelen anställda i ålderskategorin sjunkit med en procentenhet som andelen anställda i ålderskategorin har ökat lika mycket. Förändringen blir än tydligare om jämförelsen görs med 2009. Ett ökat antal pensionsavgångar kan vara en förklaring till att andelen äldre har minskat . De senaste årens trend med minskande sjukfrånvaro bröts . Jämfört med ökade sjukfrånvaron vid 16 av 21 länsstyrelser och minskade endast vid fyra. redovisar samma andel sjukfrånvaro för båda åren. minskade i stället sjukfrånvaron vid 14 av 21 länsstyrelser. De länsstyrelser som 2011 hade en minskande sjukfrånvaro jämfört med hade det också 2010 i jämförelse med 2009. varierade den totala sjukfrånvaron vid länsstyrelserna mellan 3,6 (i ) och 1,8 (i ) procent av tillgänglig arbetstid. varierade den totala sjukfrånvaron mellan länsstyrelserna mellan 3,4 (i ) och 1,4 (i ) procent av tillgänglig arbetstid. Arton länsstyrelser redovisade 2011 högre sjukfrånvaro hos kvinnor än hos män. Medianvärdet för kvinnor var medan den för männen var . Båda värdena har ökat med jämfört med . () genomför en ekonomiadministrativ värdering av hur myndigheterna följer regler, främst inom områdena redovisning, finansiering och betalningsflöden. Av ESV:s rapport framgår att länsstyrelserna följer de ekonomiadministrativa bestämmelserna i samma utsträckning som genomsnittet av myndigheter. fick 13 länsstyrelser högsta möjliga ekonomiadministrativa värde. Utvecklingen är därmed svagt negativ. hade 15 länsstyrelser högsta möjliga värde och 2010 var motsvarande antal 14 länsstyrelser. I ESV:s årliga bedömning av internrevisionen i staten fick 5 av 6 länsstyrelser förbättrade och fullgoda relativ poäng. Kostnaderna för verksamheten vid landets 21 länsstyrelser uppgick till . Detta är en minskning med eller jämfört med . inträffade inga stora förändringar i länsstyrelsernas verksamheter. Vissa ökningar inom exempelvis djurskyddskontrollen och nya uppdrag såsom arbetet med samordnad flyktingmottagning och ensamkommande flyktingbarn uppvägdes av en viss minskning inom verksamhet som finansieras med bidrag. Personalkostnaderna uppgick till , eller av de totala kostnaderna. Lokalkostnaderna uppgick till (6,), medan övriga driftskostnader inklusive finansiella kostnader och avskrivningar uppgick till (32,). De olika kostnadsslagens andel av de totala kostnaderna är oförändrade jämfört med . Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. finansierade länsstyrelsernas verksamhet 2011 med (). Detta motsvarar av den totala finansieringen. Länsstyrelseanslagets andel av den totala finansieringen har stadigt minskat . Se diagram 8.1 länsstyrelsernas finansiering 20002011. var första året som anslaget stod för av finansieringen. En viss stabilisering skedde men av detta går inte att 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 utläsa om den långsiktiga trenden håller på att förändras. Anslagets andel av den totala finansieringen varierar kraftigt mellan länsstyrelserna, från till . Medianvärdet för andel finansiering med förvaltningsanslaget är . Detta är också något högre än 2010 då medianvärdet var . Diagram 8.1 Länsstyrelsernas finansiering 20002011 Källa: Egna beräkningar baserat på uppgifter i respektive länsstyrelses årsredovisning. Intäkter av bidrag, sammanlagt , utgjorde den näst största finansieringskällan med . I kronor är det en minskning med jämfört med . Bidragsfinansieringen motsvarade då av den totala finansieringen. De största bidragsgivarna 2011 var med , med , Havs- och vattenmyndigheten med , med och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, med . Härutöver har ett antal sakanslag, främst anslag 1:1 Regional tillväxt (utgiftsområde 19) finansierat verksamhet vid länsstyrelserna med sammanlagt (2010 med ). Avgifter och övriga ersättningar har finansierat länsstyrelsernas verksamhet med sammanlagt , en minskning med jämfört med . Det ackumulerade anslagssparandet för anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. har, efter att ha legat stabilt kring av tilldelade medel under en följd av år, minskat . Detta har inneburit att länsstyrelserna totalt sett under vart och ett av åren 20082010 haft 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 kostnader som överstigit respektive års tilldelade anslag. Delar av det ackumulerade anslagssparandet har använts för att finansiera verksamheten. De senaste årens trend bröts emellertid 2011, då anslagssparandet i stället ökade något från vid utgången av 2010, till . Sparandet varierar dock mellan länsstyrelserna. Åtta länsstyrelser har ett utnyttjande av sina respektive anslagskrediter som behöver hanteras kommande år. Av dessa åtta utnyttjade fem länsstyrelser anslagskrediten även . Diagram 8.2 Anslagssparandets utveckling 20062011 Prognosen (dnr S2011/10024) indikerar att det ackumulerade anslagssparandet för anslaget som helhet kommer att ligga på ungefär samma nivå som 2011. Prognosen innehåller dock ett betydande mått av osäkerhet. Länsstyrelsernas uppvisar i huvudsak goda resultat men det finns förbättringsmöjligheter Förändringar av länsstyrelsernas verksamheter genomförs kontinuerligt genom att verksamheter tillförs eller flyttas från länsstyrelserna, eller dem emellan. Detta förhållande ställer höga krav på flexibilitet i länsstyrelsernas organisationer. har exempelvis en ny uppgift med uppdrag att förhandla med kommuner om mottagande av ensamkommande barn väl omhändertagits av länsstyrelserna. Den genomförda resultatbedömningen av länsstyrelsernas verksamhet 2011 visar sammantaget att de flesta verksamheter kunnat genomföras likvärdigt, eller på ett bättre sätt, jämfört med . Exempel på områden med förbättrade resultat är Lantbruk, arbetet med klimat- och energistrategier, Samhällsplanering och boende, Regional tillväxt samt Krisberedskap. Områden som uppvisar något vikande resultat är Integration och Jämställdhetsintegrering. Även inom delar av miljöområdet finns försämrade resultat. Exempelvis bör länsstyrelserna genomföra insatser för att främja den egeninitierade tillsynen. Inom området Landsbygd behöver regeringen överväga åtgärder för att förbättra styrningen och hanteringen av landsbygdsstöden, utöver de åtgärder som redan har vidtagits som t.ex. regeringens uppdrag till Länsstyrelserna och att göra en processgenomgång för landsbygdsstöden. Det råder dock skillnader mellan de olika länsstyrelsernas resultat. Detta framgår bl.a. av länsstyrelsernas årsredovisningar (dnr S2012/1319), miljöredovisningarna (dnr S2012/1051), risk- och sårbarhetsanalyserna (dnr S2011/9922), budgetunderlagen (dnr S2012/1320) och länsstyrelsernas delårsrapporter (dnr S2012/5467). I syfte att få till stånd ökad effektivitet och väl fungerande rättssäkerhet har regeringen vidtagit åtgärder genom att viss länsstyrelseverksamhet samt länsstyrelsernas miljöprövningsdelegationer koncentreras till ett färre antal länsstyrelser. Denna omfördelning av verksamheter har trätt i kraft . Länsstyrelserna arbetar aktivt med att korta sina handläggningstider inom flera olika ärendegrupper, bl.a. inom ramen för gemensamma utvecklingsprojekt. Från och med årsredovisningarna för redovisar länsstyrelserna mål och utfall för handläggningstider inom 28 gemensamt utvalda ärendegrupper. Redovisningen, liksom den av samtliga länsstyrelser genomförda brukarundersökningen, visar att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att generellt korta handläggningstiderna. För att öka möjligheterna till jämförelser bör möjligheten att i ökad utsträckning införa gemensamma målvärden övervägas. Länsstyrelsernas totala kostnader för administration, inklusive den verksamhet som går under benämningen resurssamverkan, har 2011 minskat med jämfört med och 2009. De senaste årens utveckling av samordnade och gemensamma organisatoriska lösningar inom itverksamhet, löneadministration och vissa delar av ekonomiadministrationen har i betydande utsträckning bidragit till att administrationen för länsstyrelserna som helhet har kunnat effektiviseras. redovisades det hittillsvarande arbetet i en för länsstyrelserna gemensam rapport (dnr S2011/9886). Bland annat redovisades en gemensam plan för fortsatt rationalisering och effektivisering av de gemensamma stödfunktionerna. I regleringsbrevet har länsstyrelserna fått i uppdrag att i en samlad rapport bl.a. redovisa hur man säkerställer att denna plan fullföljs. Länsstyrelsernas verksamhet påverkas i stor utsträckning, utöver vad som redovisas i detta avsnitt, också av de politiska inriktningar som anges för andra utgiftsområden. Regeringens politiska inriktning inom andra områden redovisas i denna proposition under respektive utgiftsområde. Förbättrad statlig samordning och samverkan på regional nivå Länsstyrelserna har en viktig uppgift att samordna statliga intressen i sådana frågor som statsmakten har lagt på länsstyrelserna och att vara statens företrädare på regional nivå. Regeringens utredning om den statliga regionala förvaltningen (Fi 2009:07) har i uppdrag att genomföra en översyn av den statliga regionala förvaltningen. Utredningen ska lämna förslag på hur denna kan bli tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig. Avseende länsstyrelserna har utredningen därutöver i uppdrag att lämna förslag på hur uppgift att, inom myndighetens ansvarsområde, samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser i länet kan vidareutvecklas och stärkas. Fortsatt samordning av länsstyrelsernas verksamhet Det är väsentligt att arbetet med att effektivisera och rationalisera de administrativa stödprocesserna fortsätter samt att samordningen av olika verksamheter fortsätter. Regeringen har därför i regleringsbrevet givit läns- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 styrelserna i uppdrag att genomföra en analys av vilka ytterligare verksamheter inom det administrativa området som är möjliga att samordna för att uppnå förenklingar och effektiviseringar. I detta sammanhang bör också möjligheterna att nyttja de tjänster som erbjuds av den nyinrättade myndigheten servicecenter noga övervägas. Ett viktigt led i att utveckla en strategisk och resultatinriktad styrning av länsstyrelserna samt att skapa förutsättningar för en bättre resultatredovisning är arbetet med att ta fram resultatindikatorer för länsstyrelsernas verksamhet. I regleringsbrevet fick länsstyrelserna i uppdrag att utarbeta enhetliga indikatorer som tydliggör hur länsstyrelserna i sin verksamhet bidrar till att uppfylla områdets mål att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Med utgångspunkt i den redovisning som länsstyrelserna lämnade 2011 (dnr S2011/5927) gav regeringen länsstyrelserna ett kompletterande uppdrag i regleringsbrevet . Det är regeringens avsikt att länsstyrelserna från och med årsredovisningarna ska kunna redovisa en analys över måluppfyllelse som tar sin utgångspunkt i definierade och för länsstyrelserna gemensamma indikatorer. Den gemensamma myndighetsdialog som genomförs med samtliga länsstyrelser kommer fortsatt utgöra en viktig del i styrningen av länsstyrelserna. Syftet med dialogen, som omfattar merparten av länsstyrelsernas verksamhet, är dels att presentera en samlad återkoppling till länsstyrelserna som kollektiv avseende resultaten för det gångna verksamhetsåret, dels att möjliggöra jämförelser mellan länsstyrelserna och . Förberedelsearbetet involverar flertalet departement och års planerade dialog kommer formerna för dialogens genomförande att ytterligare ses över. Under rubriken och finansiering redovisades att andelen av länsstyrelsernas finansiering via förvaltningsanslaget har minskat. I stället har den inomstatliga bidragsfinansieringen ökat i betydelse. Denna utveckling innebär utmaningar när det gäller att bedriva en effektiv och ändamålsenlig finansiell styrning av länsstyrelserna. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 konsekvenser av den relativt låga andelen finansiering via förvaltningsanslaget beskrevs i budgetpropositionen (volym 2, utgiftsområde 1, avsnitt 8 Länsstyrelserna). Den ovan nämnda utredningen om den statliga regionala förvaltningen avser att i sitt slutbetänkande belysa och lämna förslag på hur den finansiella styrningen kan utvecklas. Överklagande av kommuns beslut enligt De långa handläggningstiderna för överklagade ärenden enligt kan åtgärdas genom att t.ex. precisera inriktningsmål för länsstyrelsernas handläggningstider samt att öka resurserna till länsstyrelsernas handläggning. Se vidare under avsnitt 8.6 Budgetförslag. Regeringen avser vidare att utreda möjligheten att effektivisera handläggningen av överklagade ärenden bl.a. genom en översyn av instansordningen samt att överväga en koncentration av handläggningen till färre länsstyrelser. Tabell 8.4 Anslagsutveckling 5:1 Länsstyrelserna m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 449 790 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 435 404 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 412 122 tkr prisnivå. Anslaget används för de 21 länsstyrelsernas förvaltningskostnader samt ersättningar till 13 kommunala samverkansorgan och landstingen i , och samt för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna. Vidare används anslaget för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser, t.ex. inom itområdet, och visst europeiskt samarbete. Anslaget beräknas finansiera cirka hälften av länsstyrelsernas förvaltningskostnader. de del finansieras av avgifter och bidrag, främst genom olika sakanslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 8.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 20132015. De avgifter som får disponeras utgörs bl.a. av avgifter inom djur- och lantbruksområdet samt registreringsavgifter för jaktområden. Tabell 8.6 Inkomsttitlar 2011 Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster mot inkomsttitel Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 20132015. Sammanlagt redovisades inkomster på 18 inkomsttitlar. I tabell 8.6 redovisas de volymmässigt största inkomsttitlarna. Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 20132015. Uppdragsverksamheten avser till största delen resurssamverkan med anledning av den länsstyrelsegemensamma it-enheten som är placerad på i . Handläggning av överklagade ärenden enligt Länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade beslut enligt är långa och uppvisar stora skillnader mellan länsstyrelserna. I syfte att öka förutsägbarheten, minska variationerna mellan länen men framför allt att generellt få kortare handläggningstider föreslår regeringen att anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med . Koncentration av prövning av tillståndspliktig verksamhet m.m. Anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. föreslås öka med avseende 2013, avseende 2014 och med . Den extra satsningen avser i första hand att underlätta den från genomförda reformen som innebar att prövningen av s.k. B- verksamheter koncentrerades från 21 till 12 länsstyrelser, så att handläggningstiderna för prövningen kan förkortas. Det ökade anslaget avser att åstadkomma en effektivare prövning och tillsyn av miljöärenden på samtliga länsstyrelser med hänsyn till den ökade belastningen på området. Havs- och vattenmyndighetens utredningskontor m.m. Efter beslut av regeringen har huvudparten av verksamheten vid Havs- och vattenmyndighetens utredningskontor överförts till länsstyrelserna i , och (dnr M2011/3026/S). Verksamheten inrättades vid berörda länsstyrelser . finansieras verksamheten från anslaget 1:17 Havs- och vattenmyndigheten under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. har (prop. 2011/12:100, 2011/12:KU24, rskr 2011/12:273) beslutat om att verksamheten ska flyttas till utgiftsområde 1 . Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för dispenser från det generella förbudet mot dumpning av avfall enligt 15 kap. 33 § . I syfte att få en tydligare ansvarsfördelning har beslutat att delar av denna verksamhet ska flyttas till länsstyrelserna. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Med anledning av överföringen av huvudparten av verksamheten vid Havs- och vattenmyndighetens utredningskontor till tre länsstyrelser tillförs utgiftsområde 1 , anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. . Utgiftsområde 20, anslag 1:17 Havs- och vattenmyndigheten minskar med motsvarande belopp. Flytt av centralmyndigheten för internationell delgivning