prop · H0031d11 · 2012-09-20 00:00:00 — kommer regeringen fortsätta sitt arbete för att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Det finns ingen statlig myndighet som ensam ansvarar för de it-politiska frågorna. har regeringen därför inrättat en som har i uppdrag att verka för att nå det it-politiska målet i den digitala agendan och att fullfölja regeringens ambitioner inom området. Uppdraget ska slutredovisas . (Se vidare utgiftsområde 22, Politiken för informationssamhället). Medborgarinitiativet ett verktyg för stärkt demokrati och medborgarinflytande på EU-nivå kan EU-medborgare begära att Europeiska kommissionen ska lägga fram ett förslag i deras intresse. Regeringen ser den nya möjligheten för EU- medborgare att påverka den politiska dagordningen som ett verktyg för stärkt demokrati och medborgarinflytande. Handlingsplanen för att värna demokrati mot våldsbejakande extremism I skrivelsen Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (Skr. 2011/12:44) framhåller regeringen behovet av insatser för att förebygga våldsbejakande extremism och av ett långsiktigt arbete för att öka den demokratiska medvetenheten. Regeringen ska under 20122014 genomföra de åtgärder som redovisades i handlingsplanen och arbeta utifrån de målsättningar som presenterades i denna. Åtgärder för att stärka de demokratiska värderingarna Arbetet med att stärka de demokratiska värderingarna, särskilt bland unga, är ett prioriterat område. Regeringen kommer även att avsätta medel till för att fördela till organisationer inom det civila samhället som genomför demokratifrämjande verksamhet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Forum för levande historias arbete med att stärka ungas demokratiska värderingar kommer vidareutvecklas. Regeringen avser att ge Forum för levande historia i uppdrag att stärka medvetenheten om demokratins grundläggande principer genom att bl.a. belysa demokratins historia, utveckling och betydelse utifrån ett europeiskt sammanhang. Regeringen kommer även att ge stöd till trossamfunden ett fortsatt uppdrag att föra en dialog med trossamfunden i syfte att stimulera ett arbete med demokrati, demokratiska värderingar och att motverka antidemokratiska yttringar. Vidare har internet fått allt större betydelse för det demokratiska samtalet. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en studie om antidemokratiska budskap som förmedlas via internet och hur unga kan stärkas mot sådana budskap. Med utgångspunkt i studien avser regeringen att ge i uppdrag att arbeta för att stärka mediekunnigheten och utveckla det kritiska medieanvändandet bland barn och unga. Åtgärder för att förebygga våldsbejakande extremism Arbetet med att värna demokratin och att förebygga våldsbejakande extremism måste få en bred förankring i samhället. Ett samhälle som inte tydligt tar avstånd från ideologiskt motiverat våld riskerar att bli polariserat. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska skapa förutsättningar för ett effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extremism (dir. 2012:57). Utredaren ska ta fram ett utbildningsmaterial med metoder om hur den våldsbejakande extremismen kan förebyggas, verka för att det förebyggande arbetet breddas och främja samverkan och kunskapsutbyte mellan kommuner, myndigheter och organisationer inom det civila samhället. Det civila samhällets aktörer är särskilt viktiga när det gäller att förebygga våldsbejakande extremism. Regeringen kommer även att avsätta medel till för att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som arbetar med att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper och som stöder avhopp från sådana miljöer. För att kunna vidareutveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism är det viktigt att regeringen har en aktuell kunskap om dessa miljöer i . Arbetet med att motverka hot och våld som riktas mot förtroendevalda kommer att vara ett fortsatt prioriterat område. har genomfört en kartläggning av omfattningen av hot och våld mot förtroendevalda. Kartläggningen kommer att utgöra ett underlag för åtgärder för att förebygga och motverka hot och våld mot förtroendevalda. Det internationella kunskapsutbytet och samarbetet för att förebygga våldsbejakande extremism är av särskild betydelse. De utmaningar som den våldsbejakande extremismen innebär kan inte enbart ses som en nationell angelägenhet. Med avsikt att stärka det förebyggande arbetet mot våldsbejakande högerextremism inom EU genomför regeringen ett projekt som avser att kartlägga den våldsbejakande högerextremismen inom EU och att belysa och sprida exempel på framgångsrikt förebyggande arbete. Projektet är i huvudsak finansierat av kommissionen och genomförs i samverkan med andra medlemsstater samt privata organisationer. Regeringen kommer även att delta vid internationella konferenser och i europeiska nätverk för samarbete kring det förebyggande arbetet. Det fortsatta systematiska arbetet för mänskliga rättigheter i Regeringens arbete för mänskliga rättigheter på nationell nivå har bedrivits med utgångspunkt i två handlingsplaner (skr. 2001/02:83 och 2005/06:95). Regeringen bedömer att arbetet för mänskliga rättigheter i framöver bör förstärkas och förtydligas. Regeringen kommer därför att återkomma till med en skrivelse med en samlad strategi för mänskliga rättigheter i . I arbetet med strategin beaktas de förslag som lämnats av Delegationen för mänskliga rättigheter i (Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter, SOU 2010:70) respektive utredningen för utvärdering av den andra nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter (Samlat, genomtänkt och uthålligt?, SOU 2011:29). Förslagen har remissbehandlats och bereds i . Arbetet på området bygger också på vad som framkommit i kartläggningen av situationen för mänskliga rättigheter i . Det är en central del i arbetet med att skydda de mänskliga rättigheterna att säkerställa att konventionsåtaganden beaktas inom hela den offentliga verksamheten, såväl inom staten som inom kommuner och landsting. Det är viktigt att det finns kunskap och medvetenhet om rättigheterna så att dessa respekteras i verksamheten. Åtgärder inom särskilda rättighetsområden Arbetet med att samordna och utveckla frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå innebär att ta helhetsgrepp om konventionsstadgade frågor som rör en rad samhällsområden. I detta arbete ingår också att utifrån en sådan överblick identifiera särskilt angelägna frågor och områden. Regeringens arbete med frågor som rör särskilda aspekter av de mänskliga rättigheterna, såsom barnets rättigheter, funktionshinderpolitiken och minoritetspolitiken, fortsätter genom antagna handlingsplaner och strategidokument. Dessa områden har alla en gemensam bas i konventionerna om mänskliga rättigheter och delar också flera arbetssätt, bl.a. vad gäller rättighetsperspektiv och samspelet mellan internationellt samarbete och verksamheten på nationell nivå. Därför är det viktigt med en fortsatt aktiv dialog och samordning mellan dessa områden. En strategi för mänskliga rättigheter utgör inte en färdig lösning utan bör snarare ses som ett led i en kontinuerlig process för skydd av individens fri- och rättigheter, där regelbunden uppföljning av arbetet utgör stommen. Ett uppföljningsarbete bör bedrivas i förhållande till mål och delmål och vila på tre pelare. För det första lämnar internationella övervakningsorgan återkommande synpunkter och rekommendationer om hur och andra stater efterlever sina åtaganden om mänskliga rättigheter. Det är en viktig del av arbetet för mänskliga rättigheter att regelbundet sammanställa de synpunkter som får från de internationella övervakningsorganen, att identifiera synpunkter som återkommer eller som tyder på strukturella brister samt att överväga om åtgärder behöver vidtas. För det andra bör uppföljningsarbetet omfatta återkommande samråd om arbetet för de mänskliga rättigheterna. Att skydda och främja 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 de mänskliga rättigheterna är en angelägenhet för samhällsaktörer inom flera områden och sektorer, bl.a. statliga myndigheter, kommuner och landsting, organisationer inom det civila samhället samt för näringslivet. Samråden bör både syfta till att inhämta synpunkter och förslag och till att finna former för samverkan kring angelägna frågor. För det tredje bör uppföljningsarbetet omfatta kunskapsinhämtning och -utveckling. Arbetet inom FN, EU och granskades av för mänskliga rättigheter inom ramen för rådets allmänna granskning av hur FN:s medlemsstater följer de mänskliga rättigheterna. Denna granskning genomförs för varje medlemsstat med mellan fyra och mellanrum. kommer att redovisa en halvtidsrapport om genomförandet av de rekommendationer som mottog och accepterade 2010. Rådets nästa granskning av beräknas ske 2015. För regeringen är det av stor vikt att alla EU:s institutioner såväl som medlemsstaterna tar sitt ansvar för att se till att grundläggande rättigheter följs och respekteras. Rådet för rättsliga och inrikes frågor fattade beslut om ett förslag till nytt ramprogram för för grundläggande rättigheter (byrån) för åren 20132017. Rådet har överlämnat förslaget till för dess godkännande. Ramprogrammet specificerar de temaområden som byrån ska arbeta med . Byråns ramprogram beslutas av rådet efter förslag från kommissionen och godkännande av Europarlamentet. I kommissionens förslag till nytt ramprogram för 20132017 fanns polisiärt och straffrättsligt samarbete med som ett temaområde. Detta område ingår dock inte i det ramprogram som rådet har beslutat om och överlämnat till . Rådet enades dock om en deklaration som innebär en överenskommelse om att längre fram granska förslaget om att inkludera polisärt- och straffrättsligt samarbete som ett område som byrån kan arbeta med. Detta planeras ske när den pågående utvärderingen av byrån är avslutad, dvs. Regeringen anser att det efter Lissabonfördragets ikraftträdande är naturligt att inkludera polisiärt och straffrättsligt samarbete i byråns mandat. Det är viktigt att byrån får en 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 heltäckande bild av efterlevnaden av grundläggande rättigheter inom EU. Inom ramen för är bl.a. en aktiv förespråkare för att homosexuella, bisexuella och transpersoner ska kunna åtnjuta de mänskliga rättigheterna på samma villkor som andra. ska och andra medlemsstater redovisa sitt arbete med att genomföra rekommendation om rättigheter för homo- och bisexuella personer samt personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Andra frågor om mänskliga rättigheter som regeringen prioriterar i är romers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och frågor om barnets rättigheter. har en central roll i det europeiska systemet för skydd av mänskliga rättigheter. Den enskilda klagorätten till utgör en hörnsten. Det är av största vikt att säkerställa att domstolen även fortsättningsvis kan bedriva ett effektivt arbete och att den enskilda klagorätten värnas. För att konventionssystemet ska fungera krävs att medlemsstaterna genomför konventionen fullt ut på nationell nivå. Även om både domstolen och medlemsstaterna har en roll i att säkerställa skyddet av konventionsrättigheterna så är det medlemsstaterna själva som har det huvudsakliga ansvaret. 9.9.16:1 Allmänna val och demokrati Tabell 9.2 Anslagsutveckling 6:1 Allmänna val och demokrati 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till myndigheter och kommunerna för biträde i samband med val. Anslaget används också för uppföljning och utveckling av demokratipolitiken, arbete med att värna och stärka demokratin och mångvetenskaplig demokratiforskning. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Anslagets storlek beror till största delen på vilka val som hålls . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen har bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden. Fortsatt stöd till mångvetenskaplig demokratiforskning förutsätter att långsiktiga åtaganden om forskningsbidrag kan göras även fortsättningsvis. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Erhållet/föreslaget bemyndigande infaller två nationella val. Dels valet till och dels de allmänna valen. Utifrån att valen äger rum går det att göra stordriftsfördelar och samordningsvinster. innebär valen en ökad arbetsbelastning för den centrala valadministrationen. Regeringen gör bedömningen att en del insatser och åtgärder som krävs för att säkerställa valen 2014 kan utföras . Detta gäller främst upphandlingar och produktion av valmaterial. Regeringen föreslår därför att anslaget utökas med . Regeringen avser att återkomma till inför budgetpropositionen med förslag på utökade medel till anslaget i syfte att finansiera valen . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 6:1 Allmänna val och demokrati Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 9.5 Anslagsutveckling 6:2 Justitiekanslern 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 38 528 tkr prisnivå. 3Motsvarar 38 529 tkr prisnivå. 4Motsvarar 38 528 tkr prisnivå. Anslaget används för Justitiekanslerns förvaltningskostnader. Justitiekanslerns främsta uppgifter är att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen, att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering, att vara regeringens juridiske rådgivare samt att vara åklagare i mål rörande tryck- och yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern utövar också tillsyn över advokatväsendet och har vissa uppgifter enligt lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Justitiekanslern bedriver även arbetet med att, för statens räkning, överklaga beslut om rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden. Dessutom företräder Justitiekanslern svenska staten i de internationella oljeskadefonderna. För att Justitiekanslern ska kunna upprätthålla en godtagbar nivå på verksamheten utifrån det uppdrag myndigheten har, bland annat som tillsynsmyndighet över andra myndigheter och deras ärendehantering, föreslås att anslaget ökas med . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget beräknas öka med ytterligare 2014, så som regeringen aviserade i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:2 Justitiekanslern . beräknas anslaget uppgå till , respektive . Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 6:2 Justitiekanslern Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 9.7 Anslagsutveckling 6:3 Datainspektionen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 42 530 tkr prisnivå. 3Motsvarar 42 530 tkr prisnivå. 4Motsvarar 42 530 tkr prisnivå. Anslaget används för Datainspektionens förvaltningskostnader. Datainspektionen har till uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Det är av vikt att Datainspektionens tillsyn av den offentliga förvaltningen, inte minst inom integritetsområdet, fungerar i enlighet med de krav som ställs på myndigheten. Det är också angeläget att myndigheten kan utföra sitt uppdrag utifrån de omvärldsförändringar som påverkar verksamheten. Mot bakgrund av detta ökas Datainspektionens anslag med . Regeringen planerar en proposition där det föreslås att det införs ett nytt centralt tillsynsansvar på kameraövervakningsområdet. För att finansiera förslaget ökas Datainspektionens anslag med . Förslaget innebär även att rätten att överklaga beslut om kameraövervakning för att tillvarata allmänhetens intressen kommer att flyttas till Datainspektionen från Justitiekanslern. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:3 Datainspektionen . , 2015 och 2016 beräknas anslaget uppgå till , respektive . Tabell 9.8 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 6:3 Datainspektionen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 9.9 Anslagsutveckling 6:4 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används bland annat för den kostnadsfria tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den så kallade frilistan. Statens utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av SFS har ökat. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 1 avsnitt 9.12.4) redovisades behovet av en höjning av anslaget med och med ytterligare . Regeringen föreslår att anslaget 6:4 uppgår till . , 2015 och 2016 beräknas anslaget uppgå till . Tabell 9.10 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 6:4 Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 9.11 Anslagsutveckling 6:5 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 18 483 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 483 tkr prisnivå. 4Motsvarar 18 482 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. är en förvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstningar. Regeringen föreslår att anslaget 6:5 uppgår till 2013. , 2015 och 2016 beräknas anslaget uppgå till , respektive . Tabell 9.12 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 6:5 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 9.9.6 6:6 Stöd till politiska partier Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 9.13 Anslagsutveckling 6:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till de politiska partierna. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Partistödet delas ut som ett bidrag per riksdagsplats. Resultatet i de senaste två valen räknas. Bidraget är per plats och år. Kanslistödet lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Medlen betalas ut av . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och krävs bemyndigande för beslut om bland annat bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år statsbudgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst . Erhållet/föreslaget bemyndigande 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:6 Stöd till politiska partier . , 2015 och 2016 beräknas anslaget uppgå till . Tabell 9.15 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 6:6 Stöd till politiska partier Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Området omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Verksamhet som rör de nationella minoriteterna bedrivs utöver detta område även inom t.ex. områdena utbildningspolitik, språkpolitik och samepolitik. ökar utgifterna inom området med jämfört med aviserade medel i statens budget . Ökningen förklaras av att anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter tillförs för att möjliggöra att fler kommuner ska kunna anslutas till de språkliga förvaltningsområdena. minskar anslaget med då den särskilda satsningen för den judiska minoritetens säkerhetsarbete avslutas . Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom område Nationella minoriteter 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Summa Område Nationella minoriteter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för regeringens politik avseende nationella minoriteter är (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83): -att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Målet ska följas upp inom följande delområden (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272): -diskriminering och utsatthet, -inflytande och delaktighet, samt -språk och kulturell identitet. Att skydda de nationella minoriteterna innebär att värna om de mänskliga rättigheterna, motverka diskriminering av personer som tillhör nationella minoriteter samt främja respekt i samhället för olikheter i ursprung, identitet, kultur och språk. Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, som nationella minoriteter omfattas av, ska således bekämpas aktivt och de nationella minoriteterna ska ges förutsättningar att delta i samhällslivet på lika villkor. Sedan () inrättades har myndigheten utrett anmälningar om diskriminering och kränkande behandling av nationella minoriteter. fick DO in 694 anmälningar om etnisk diskriminering och en majoritet av dem handlade om diskriminering vid tillhandahållande av varor och tjänster. Flera fall rör personer, främst kvinnor, som nekats tillträde till restauranger eller butiker med hänvisning till deras romska tillhörighet. Enligt DO visar anmälningar till myndigheten att det inte är ovanligt att romska barn är med och ser när deras föräldrar blir utsatta för den här typen av kränkningar. Flera av anmälningarna som gäller upplevd diskriminering vid kontakt med kommer också från romer. DO har utifrån rapporten , som publicerades , genomfört två rättighetsbaserade utbildningsinsatser. Den första med fokus på kvinnors rättigheter och rätten till bostad och den andra med fokus på praktikprövning efter samråd med de medverkande vid det första tillfället. Myndigheten har också spridit resultaten från rapporten genom seminarier med romska representanter och kommunala tjänstemän på chefsnivå i , , och . En dialog har initierats med om diskriminering i .