prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — Det är enligt regeringens mening väsentligt att finansieringen till både praktiknära forskning och implementeringsforskning inom för arbetsliv och socialvetenskap, blir långsiktig och att stöd ges för tvärvetenskapliga forskningsprojekt. Regeringen delar bedömning att vårdforskningens koppling till vård- och omsorgsverksamheternas behov behöver stärkas och att nyttiggörande av forskning inom vård och omsorg behöver öka. Därför bör det innovativa praktiknära forskningssamarbetet stärkas. Ansvaret för vårdforskning bör delas mellan och för arbetsliv och socialvetenskap. bör fördela ytterligare för området så att fördelas inom ämnesrådet för medicin och hälsa 20132016. för arbetsliv och socialvetenskap bör fördela 2013 för vårdforskning och därefter . och för arbetsliv och socialvetenskap bör inom ramen för medlen till vårdforskning fördela medel till innovativ praktiknära forskning inom sina respektive forskningsområden. De två råden bör samverka om bl.a. utlysningar av medlen till vårdforskning och till innovativ praktiknära forskning genom ett gemensamt samrådsorgan. I kartläggning av vårdforskningen i rapporten , utvärdering och rekommendationer angående svensk vårdforskning (2:2012) görs bedömningen av vårdforskningen vid och Sophiahemmet högskola håller hög kvalitet. Det motiverar att även dessa högskolor bör få ökade medel för forskning. Under avsnitt 6.1 görs bedömningen att anslagen till och Sophiahemmet högskola för forskning bör öka. 10Riktade forskningssatsningar för näringsliv och samhälle 10.1Evidensbaserad skola och förskola Kunskapsresultaten i den svenska skolan behöver höjas. Regeringen har därför sedan den tillträdde 2006 arbetat intensivt för att åtgärda brister och stärka kvaliteten i hela utbildningskedjan, bl.a. genom 2012/13:30 genomgripande systemreformer och omfattande satsningar för att öka lärarkårens kompetens och läraryrkets attraktionskraft. Av skollagen (2010:800) framgår att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Detta kräver att verksamheten i skolväsendet i större utsträckning än präglas av ett systematiskt och vetenskapligt förhållningssätt. Relevant forskning för skolväsendet återfinns inom flera olika vetenskapliga discipliner. Det är av stor vikt att detta återspeglas inom såväl lärar- och förskollärarutbildningarna som skolväsendets verksamheter, så att kunskap om effektiva metoder och arbetssätt för att förbättra kunskapsresultaten främjas. För att utveckla det vetenskapliga förhållningssättet och främja kunskap om effektiva metoder för att höja kunskapsresultaten presenterar regeringen ett antal åtgärder i detta avsnitt. Dessa bör utformas så att de bidrar till att förbättra strukturerna för samverkan mellan dem som är verksamma i skolväsendet och forskningsinstitutionerna. har genom ett tillkännagivande (bet. 2010/11:UbU12, rskr. 2010/11:237) uttalat att regeringen bör vidta åtgärder så att de forskningsinstitutioner som bedriver skolforskning får en förstärkt och förtydligad samverkansuppgift för att garantera att nya forskningsresultat verkligen vidareförmedlas till dem som är verksamma i skolan och att kunskaperna omsätts i praktiken. uttalade även att fler yrkesverksamma lärare bör ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med eget arbete. Genom de åtgärder som beskrivs i följande avsnitt (10.1.1, 10.1.2 och 10.1.3) anser regeringen att tillkännagivande har tillgodosetts. Förslag om medel för åtgärderna har presenterats i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 10.1.1Sammanställning och spridning av forskningsresultat för höjd kvalitet i skola och förskola Regeringens bedömning: Anslaget för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet bör öka med totalt 20132016 för finansiering av insatser för att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat som bidrar till ökad kunskap om effektiva metoder och arbetssätt i skola och förskola för ökad måluppfyllelse och förbättrade kunskapsresultat. Anslaget bör öka med 2013. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: Det är viktigt att forskningsresultat med relevans för skolan och förskolans verksamhet systematiskt vägs samman och sprids till dem som är verksamma i skolan och förskolan, så att kunskaperna omsätts i praktiken i undervisningen och i utformningen av stödet till eleverna men också i det pågående skolutvecklingsarbetet. De som är verksamma i skolan och förskolan måste få stöd och vägledning i att välja metoder och arbetssätt som är vetenskapligt väl underbyggda och effektiva, t.ex. när det gäller hur Prop. 2012/13:30 inlärningen för barn och elever i behov av särskilt stöd kan underlättas. Forskningsresultat från en mängd olika vetenskapliga discipliner bör därför systematiskt bevakas och värderas ur ett relevansperspektiv för skolan och förskolan, men även utifrån den vetenskapliga kvaliteten. Nationella och internationella forskningsresultat och slutsatser bör sammanställas och föras ut, främst till personer verksamma inom skolväsendet och skolhuvudmän, men även till beslutsfattare, lärarutbildare och andra intressenter. Det övergripande syftet är att främja ett vetenskapligt, evidensbaserat förhållningssätt hos dem som arbetar i skolan och förskolan för en ökad måluppfyllelse och generellt högre kunskapsresultat. Ett gemensamt deltagande och åtagande ger en långsiktighet och bidrar till att syftet kan uppfyllas. Det är därför viktigt att såväl lärare som forskare liksom skolhuvudmän och andra intressenter engageras i det fortsatta arbetet. Det är också angeläget att personer verksamma i skolan och förskolan får vara med och formulera de frågeställningar som forskningssammanställningarna ska behandla för att arbetet ska vara relevant för verksamheten. Anslaget för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet bör därför öka med totalt 20132016 för finansiering av insatser för att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat med relevans för dem som arbetar i skolan och förskolan. Anslaget bör öka med 2013. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Förslag om medel för detta har presenterats i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 10.1.2Forskarskolor för lärare och förskollärare Regeringens bedömning: Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör öka med totalt 20132016 för finansiering av forskarskolor för lärare och förskollärare. Anslaget bör öka med 2013. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: Genom möjligheten att delta i utbildning på forskarnivå med relevans för verksamheten kan en lärare eller förskollärare bidra till att bygga upp sin skolas eller förskolas Forskarutbildningen bidrar även till en naturlig koppling mellan verksamheten i skolväsendet och aktuell forskning, vilket ger goda möjligheter att höja kvaliteten i undervisningen. bedömer därför att ytterligare medel bör anvisas för att finansiera forskarskolor för lärare och förskollärare. har tre satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare genomförts för att öka antalet forskarutbildade i Den senaste satsningen innebär att lärare och förskollärare på deltid kan genomföra en lång utbildning som leder till en licentiatexamen som läraren eller förskolläraren på deltid fortsätter att arbeta i skolan eller förskolan. fördjupning i ett undervisningsämne eller i ämnesdidaktik eller, för förskolläraren, fördjupning i ämnesområden som har relevans för barns lärande och utveckling, särskilt barns språkliga och matematiska konstaterar i sin rapport av forskarskolor för lärare (2012:9 R) att deltagarna, kommunerna och forskarskolorna i huvudsak är positiva till satsningen och att satsningen har inneburit en konstateras att få skolhuvudmän har en plan för att ta tillvara de forskarutbildades kompetens i skolan och att en relativt stor andel av deltagarna har behövt än avsett för att bli färdiga med sina studier. Många forskarutbildade lärare och förskollärare har också valt att övergå till arbeten utanför skolväsendet, t.ex. till arbeten inom universitet och högskolor. remitterat promemorian Karriärvägar m.m. i fråga om lärare inom skolväsendet (U2012/4904/S). Promemorians förslag innebär att lärare ges möjlighet att göra karriär som de fortsätter att bedriva Enligt förslaget ska det anges i skollagen att huvudmännen ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. Avsikten är att det ska meddelas föreskrifter om statsbidrag till huvudmännen i syfte att stimulera att dessa inrättar karriärstegen förstelärare och lektor. Lektorer ska ha en behörighetsgivande examen, ha avlagt lägst licentiatexamen i ett ämne, ämnesdidaktik eller special- pedagogik och under tjänstgöring som lärare ha uppvisat Lektorerna ska i allt väsentligt fortsätta att undervisa så att den ämneskunskap som en lektor besitter direkt tillförs eleverna i syfte att förbättra elevernas studieresultat. Det är viktigt att skolorna och skolhuvudmännen på ett lämpligt sätt tar tillvara de kunskaper och kompetenser som lektorerna besitter. Det kan handla om att driva ämnesövergripande projekt, bedriva egen forskning som gynnar undervisningen, handleda andra lärare i frågor kopplade till det specifika ämnet, hålla kontakten med universitet och högskolor, hålla sig uppdaterad om aktuell forskning på området och att sprida den kunskapen i kollegiet så att den gemensamma kunskapsbasen i skolan ökar och att vara huvudansvarig för ett ämne. Det är dock centralt att lektorernas huvudsakliga uppdrag är fortsatt undervisning så att eleverna i den direkta undervisningssituationen ges möjlighet att ta del av lektorernas fördjupade ämneskunskaper. Genom reformen om karriärsteg för lärare bör förutsättningarna att ta tillvara forskarutbildade lärares Reformen föreslås träda i kraft och vara fullt utbyggd . I de tidigare satsningarna på forskarskolor har det betalats ut ett statsbidrag som täckte stora delar av lärarnas och förskollärarnas Kompetensutveckling av anställda lärare och förskollärare är dock i huvudsak skolhuvudmannens ansvar. Det är därför rimligt att låta huvudmannen ta ansvaret för lönekostnaderna i den fortsatta satsningen på forskarskolor. Staten bör däremot även fortsättningsvis Ett utökat ansvar för kostnaderna kan bidra både till ett ökat intresse hos huvudmännen för att på ett systematiskt sätt ta till vara den nya kompetensen i verksamheten och till att göra det praktiskt möjligt för den forskarstuderande att delta i Prop. 2012/13:30 forskarutbildningen. Det kan i sin tur bidra till att fler forskarutbildade lärare och förskollärare motiveras till att fortsätta vara verksamma inom skolväsendet. Även studietakten bör förändras med anledning av . Studierna bör fortsättningsvis normalt bedrivas på halvtid som läraren eller förskolläraren fortsätter att arbeta som lärare eller förskollärare i skolan eller förskolan på halvtid för att behålla kopplingen till den dagliga verksamheten. Tiden i forskarutbildningen kommer därmed att bli längre jämfört med när studierna genomförs på av heltid. bör ansvara för att utlysa medel för forskarskolor samt bedöma och besluta om vilka lärosäten som ska tilldelas medel. Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör därför öka med totalt 20132016 för finansiering av forskarskolor för lärare och förskollärare. Anslaget bör öka med 2013. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Förslag om medel för detta har presenterats i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 10.1.3Ämnesdidaktiska centrum inom matematik, naturvetenskap och teknik Regeringens bedömning: Anslaget för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet bör öka med 20132016 för finansiering av insatser för att stimulera den ämnesdidaktiska forskningen inom matematik, naturvetenskap och teknik och sprida dess resultat. Anslaget bör öka med 2013. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Ett eller flera lärosäten bör ges i uppdrag att stimulera den ämnesdidaktiska forskningen inom naturvetenskap och teknik och sprida dess resultat. Skälen för regeringens bedömning: Ämnesdidaktiken som forskningsområde spänner från frågeställningar inom tillämpad ämnesforskning till frågeställningar som kan klassas som grundforskning Den är vidare en viktig grundförutsättning för en forskningsbaserad skolutveckling. lärare framhålls också som en av de viktigaste förklaringsfaktorerna för bl.a. dåvarande Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering i forskningsöversikten Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknadseffekter: Vad säger forskningen? (Rapport 2010:13). Det är därför viktigt att den ämnesdidaktiska forskningen utvecklas och att forskningsresultaten sprids till dem som ska omsätta den i praktiken såsom verksamma lärare och förskollärare. Genom bl.a. särskilda satsningar på forskarskolor av staten och andra finansiärer är det ämnesdidaktiska forskningsfältet i Men det finns fortsatt behov av att på nationell nivå ta initiativ till strukturer för att stimulera den ämnesdidaktiska forskningen och sprida dess resultat. Som forskningsområde kan bland de ämnesdidaktiska disciplinerna ett internationellt sett väl utvecklat 2012/13:30 område med en lång rad vetenskapliga tidskrifter, konferenser och ett livligt vetenskapligt samarbete. Nationellt centrum för matematikutbildning vid har sedan starten utgjort ett framgångsrikt exempel på en ämnesdidaktisk centrumbildning som bidragit till att knyta samman yrkesverksamma lärares behov med aktuell forskning. Centret har varit en viktig forskningsnära drivkraft i den lokala och nationella skolutvecklingen inom matematikämnet. För att utveckla den ämnesdidaktiska forskningen vid centret överväger regeringen att tillföra ytterligare medel. Inom naturvetenskap och teknik finns det s.k. nationella resurscentrum vid fyra universitet som har till syfte att bl.a. stödja utvecklingen i ämnena biologi, fysik, kemi och teknik. Centrumen har spelat en betydelsefull roll när det gäller att stärka lärarkårens kompetens inom naturvetenskap och teknik och utgör viktiga samrådsaktörer i fråga om Statens skolverks utvecklingsuppdrag inom området. Att höja kvaliteten i undervisningen inom dessa ämnesområden motiveras av bl.a. ämnenas centrala betydelse för svensk ekonomi och arbetsmarknad. Det har därför genomförts flera nationella skolutvecklingsinsatser inom dessa områden. gavs ett nytt flerårigt uppdrag till att svara för utvecklingsinsatser inom områdena naturvetenskap och teknik (U2012/4111/GV). Det finns dock behov av en starkare förankring i ämnesdidaktisk forskning för att ge nödvändig vetenskaplig underbyggnad till skolutvecklingsarbetet inom områdena. Det kan också finnas fördelar med att samla den verksamhet som bedrivs vid resurscentrumen vid ett lärosäte eller vid flera lärosäten i samarbete. Inom skolväsendet hör de naturorienterande ämnena naturligt ihop, t.ex. undervisar många lärare i två eller flera naturorienterande ämnen. En samlad verksamhet bör också kunna leda till att arbetet inom ett ämne kan stödja och stimulera arbetet inom de andra. Regeringen bedömer därför att ett, eller flera lärosäten i samarbete, bör ges i uppdrag att stimulera den ämnesdidaktiska forskningen inom naturvetenskap och teknik och sprida dess resultat. Anslaget för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet bör därför öka med totalt 20132016 för finansiering av insatser för att stimulera den ämnesdidaktiska forskningen inom matematik, naturvetenskap och teknik och sprida dess resultat. Anslaget bör öka med 2013. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Förslag om medel för detta har presenterats i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. När fördelning av ansvar och resurser har klargjorts bör resurserna för de ämnesdidaktiska centren tillföras respektive lärosäte som ett särskilt åtagande. Konstnärlig forskning och utbildning på Regeringens förslag: Verksamhet som i högskolelagen (1992:1434) benämns konstnärligt utvecklingsarbete ska omfattas av konstnärlig forskning och utvecklingsarbete. Lagen ska träda i kraft . Remisspromemorians förslag om begreppen konstnärligt utvecklingsarbete och konstnärlig forskning: Överensstämmer med regeringens förslag. En sammanfattning av förslagen i promemorian finns i bilaga 13. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna stöder förslaget eller anger att de inte har något att invända. anser att inte bara begreppet konstnärligt utvecklingsarbete utan också konstnärlig forskning bör utgå ur författningarna, såvida det inte finns särskilda skäl att klargöra vilken slags forskning som avses. Flera remissinstanser anser att konstnärligt utvecklingsarbete bör kunna bedrivas även fortsättningsvis. och anser att begreppet konstnärlig forskning bör införas i författningarna men att begreppet konstnärligt utvecklingsarbete också bör behållas. Skälen för regeringens förslag: Konstnärlig forskning skiljer sig från vetenskaplig forskning i det att den konstnärliga forskningen utgår från konstnärlig praktik. Resultaten är vanligen dokumenterade konstnärliga projekt där redovisning av arbetsprocesser leder till och tillgängliggör ny kunskap. Den vetenskapliga forskningen kännetecknas ofta av ett systematiskt och metodiskt inhämtande av kunskap genom insamling och klassificering av data, observationer och experiment eller tolkning och analys av tillgängligt material för att generella slutsatser ska kunna dras och resultat formuleras. Metoder och hållningar i vetenskaplig och konstnärlig forskning är ofta överlappande, och gränserna mellan vetenskaplig och konstnärlig forskning är flytande. Vad som avses med konstnärligt utvecklingsarbete och konstnärlig forskning har diskuteras . Frågorna har främst handlat om graden av vetenskaplighet samt hur och med vilka mått konstnärligt utvecklingsarbete ska relateras till annan kunskapsbildning. I samband med högskolereform infördes konstnärligt utvecklingsarbete som det konstnärliga områdets motsvarighet till den vetenskapliga forskningen i högskolelagen (1992:1434). I 1 kap. 2 § nämnda lag anges att staten som huvudman ska anordna högskolor för utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet och forskning och konstnärligt utvecklingsarbete samt annat utvecklingsarbete. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att det konstnärliga utvecklingsarbetet för det konstnärliga området är en parallell till forskning inom andra områden, propositionen Universitet och högskolor frihet för kvalitet (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103). 2008/09:134, 2008/09:UbU18, 2008/09:276) regeringen ett resonemang kring konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete. Regeringen anförde att konstnärligt utvecklingsarbete har kommit att ändra betydelse över åren och att en successiv övergång börjat ske från användandet av konstnärligt utvecklingsarbete till konstnärlig forskning. Det konstaterades då att de båda begreppen börjat användas delvis parallellt och överlappande i samband med att forskning har utvecklats och blivit en allt viktigare verksamhet vid de universitet och högskolor som erbjuder konstnärlig utbildning. Eftersom dessa har kommit att överlappa varandra, gjorde regeringen i nämnda proposition bedömningen att det kunde finnas skäl att i ett senare skede se över användningen av begreppet konstnärligt utvecklingsarbete för att ersätta det med ett mer rättvisande begrepp för konstnärlig forskning, utveckling och kunskapsbildning. Regeringen har vid upprepade tillfällen betonat det konstnärliga områdets särart och särskilda behov som motiv för vissa separata regler för konstnärlig utbildning, forskning och utvecklingsarbete i högskolan. Det är viktigt att den konstnärliga forskningen även fortsättningsvis får utrymme att utvecklas utifrån de principer och angreppssätt som bäst gynnar det konstnärliga området. Som framgår av ovanstående bör emellertid en stor del av den verksamhet som tidigare bedrevs inom ramen för konstnärligt utvecklingsarbete beskrivas som konstnärlig forskning. Mot denna bakgrund och för att markera den konstnärliga forskningens särart och betydelse i förhållande till vetenskaplig forskning bör begreppet konstnärlig forskning föras in i högskolelagen. Vidare bör begreppet konstnärligt utvecklingsarbete utgå ur högskolelagen. Verksamhet som enligt lagen i dess nuvarande lydelse benämns konstnärligt utvecklingsarbete bör i stället omfattas av begreppen konstnärlig forskning och utvecklingsarbete. Regeringen anser i likhet med flera av remissinstanserna att den verksamhet som kan beskrivas som konstnärligt utvecklingsarbete fortfarande utgör en viktig verksamhet i anslutning till de konstnärliga utbildningarna. Men den har i förhållande till den konstnärliga forskningen minskat i betydelse för det konstnärliga områdets utveckling. Konstnärlig verksamhet som inte kan benämnas forskning kan även fortsättningsvis vara viktigt i anslutning till konstnärliga högskoleutbildningar. Eftersom utvecklingsarbete är ett mångtydigt begrepp i högskolan, bör sådan konstnärlig verksamhet som inte är att betrakta som forskning eller utbildning, men som fortsatt är väsentlig för de konstnärliga utbildningsmiljöerna kunna inrymmas i utvecklingsarbete. De föreslagna ändringarna i högskolelagen ska träda i kraft . Satsning på konstnärlig forskning Regeringens bedömning: Anslagen för forskning och forskarutbildning till , och bör öka med totalt för konstnärlig forskning och konstnärlig forskarutbildning 20132016. Anslaget till bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Anslaget till bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Anslaget till bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Därmed beräknas anslagsnivån för dessa tre universitet och högskolor bli högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: I propositionen Ett lyft för 2008/09:50, 2008/09:UbU4, 2008/09:160) använda och 50 miljoner kronor för en forskningssatsning på det användas för en nationell forskarskola för Forskarskolor syftar i allmänhet till att åstadkomma en mer effektiv och strukturerad forskarutbildning, stärka forskningsmiljöerna samt profilera och koncentrera forskningsresurserna. fördelade 2010 för konstnärlig forskning inklusive forskarskolan. Vidare har en särskild kommitté för konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete inrättats vid Regeringen anser att satsningen på en särskild forskarskola för konstnärlig forskning bör fortsätta och att även fortsättningsvis bör ha en kommitté för konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete. De senaste årens satsningar på konstnärlig forskning och utveckling har gett positiva effekter inom det konstnärliga forskningsfältet. nationella konstnärliga forskarskolan sjösattes har t.ex. inneburit att de universitet och högskolor som har konstnärlig forskning har närmat sig varandra och att de nu samarbetar mer effektivt kring frågor om forskning och utbildning på forskarnivå. utvecklas gemensamma synsätt och metoder för konstnärlig forskning. Den konstnärliga forskningen har utvecklats kraftfullt under det De satsningar som regeringen genomfört har bidragit till att den svenska konstnärliga forskningen uppmärksammas forsknings- och forskarutbildningsmiljöer vid universitet som har tillstånd att utfärda konstnärliga examina på forskarnivå har vuxit fram vid och vid Vid som också har tillstånd att utfärda konstnärliga examina på forskarnivå finns forskning och konstnärlig forskarutbildning inom textil och mode. Regeringen anser att det är angeläget att stärka de konstnärliga forskningsmiljöer som har tillräckligt hög kvalitet. bedömer regeringen att anslagen för forskning och forskarutbildning till 2012/13:30 , och bör öka med totalt 20132016. Anslaget till bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Anslaget till bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Anslaget till bör öka med 2013 och med ytterligare 2014.