prop · H0031d18 · 2012-09-20 00:00:00 — 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 8 Migration.................................................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 1:2 Ersättningar och bostadskostnader................................................ 1:3 Migrationspoliska åtgärder............................................................. 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden ........................................ 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden................. 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden.......................................... 1:7 Utresor för avvisade och utvisade.................................................. 2.7.81:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och 1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik................................ 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 8 Migration ............................................... 2.2 Härledning av ramnivån 20132016 Utgiftsområde 8 Migration .......................... 2.3 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 8 Migration .................... 2.4 Asylsökande 20092011............................................................................................ 2.5 Asylsökande efter medborgarskap och kön 2011 ................................................... 2.6 Grunderna för beviljade uppehållstillstånd till asylsökande m.fl. 2011 ................. 2.7 Handläggningstider inom asylprocessen 20062011 .................................. 2.8 Genomsnittliga vistelsetider för personer som har lämnat 2.9 Kostnader inom asylprocessen 20092011 .............................................................. Antal ansökningar och tider i asylprövningen vid 2009 Asylärenden avseende ensamkommande barn 20092011.................................... Produktivitetsutveckling Antal ärenden per årsarbetare 20092011 ................ Kostnad för prövning av asylansökningar 20092011........................................... Mål och antalet faktiskt överförda flyktingar 20092011..................................... omprövning av överklagade beslut i asylärenden Migrationsdomstolarna, inkomna och avgjorda avlägsnandemål 20092011...... Migrationsöverdomstolen, inkomna och avgjorda avlägsnandemål 2009 Asylsökandes deltagande i organiserad sysselsättning 20092011....................... Vistelsetid, antal inskrivna personer samt antal boendedygn i Kostnader för mottagandet, anslaget 1:2 Ersättningar och Antal personer som har återvänt 20092011 ......................................................... Kostnader för utresor 20092011........................................................................... prövning av verkställighetshinder 20092011........................ Utfall i asylprövningsprocessen för asylsökande för kohorterna 20082011...... Utfall i asylprocessen .......................................................................... Ärendekategorier Arbete, besök och bosättning 2011 ......................................... Arbete, besök- och bosättningsärenden 20092011 ............................................. Prövning av viseringsansökningar vid utlandsmyndigheterna 20092011........... Prövning av viseringsansökningar vid 20092011 ................... Inkomna och avgjorda förstagångsansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning vid 20092011 ...................................... Inkomna och avgjorda studerandeärenden vid och Inkomna och avgjorda arbetsmarknadsärenden vid och utlandsmyndigheterna, exklusive förlängningar 20092011 .............................. omprövning av överklagade beslut i ärenden rörande Arbete, besök och bosättning 20092011 ........................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 ....................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Anslagsutveckling 1:2 Ersättningar och bostadskostnader.................................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Ersättningar och Anslagsutveckling 1:3 Migrationspolitiska åtgärder............................................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Migrationspolitiska Anslagsutveckling 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden .......................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Domstolsprövning i Anslagsutveckling 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden............................................................... Anslagsutveckling 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden............................ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Offentligt biträde i Anslagsutveckling1:7 Utresor för avvisade och utvisade..................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:7 Utresor för avvisade och Anslagsutveckling 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar .................................................................................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar.......................................... Anslagsutveckling1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:9 Ramöverenskommelse om 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Asylsökande De största grupperna 20092011 .................................................... Öppna asylärenden efter handläggningstid ................................... Inskrivna och handläggningsstatus vid utgången av 2011 ...................................... Dygnskostnad i mottagandet av asylsökande fördelat på kostnadsslag anslagen 1:1, 1:2 och 1:7 ....................................................................................... Beviljade arbetstillstånd fördelade på länder för medborgarskap 2010 och Beviljade arbetstillstånd fördelade på yrkesgrupper 2010 och 2011....................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 2016 (avsnitt 2.7.8), 2.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 8 Migration enligt följande uppställning: 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1:7 Utresor för avvisade och utvisade 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2 Utgiftsområde 8 Migration Utgiftsområdet omfattar frågor som rör migration till och från vårt land, flyktingpolitiken inklusive mottagande av asylsökande samt utlänningars rätt att vistas i . Inom utgiftsområdet ansvarar för de tre verksamhetsområdena Asyl, Arbete, besök och bosättning samt Svenskt medborgarskap. Inom utgiftsområdet finansieras även verksamheten vid migrationsdomstolarna, Migrationsöverdomstolen och Kriminalvårdens transporttjänst. Även myndigheter som ingår i andra utgiftsområden såsom utlandsmyndigheterna, länsstyrelserna, Polisen och Arbetsförmedlingen har uppgifter inom migrationsområdet. ska samverka med andra ansvariga myndigheter inom området liksom med kommuner och landsting så att förutsättningar skapas för ett effektivt genomförande av de verksamheter som följer av uppdrag. I verksamhetsområdet ingår handläggning av asylansökningar och mottagande av asylsökande. Ett beslut om att avslå en asylansökan, vilket i regel förenas med ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, kan överklagas till en migrationsdomstol. Fram till att personen lämnat mottagande, t.ex. genom bosättning i en kommun eller genom att personen återvänder till hemlandet, omfattas han eller hon av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Vissa insatser inom mottagandet av asylsökande åligger kommuner och landsting. Det rör sig i första hand om skolgång, omsorg samt hälso- och sjukvård. Länsstyrelserna ska verka för att det finns beredskap och kapacitet i landet att ta emot personer som beviljats uppehållstillstånd. Arbetsförmedlingen har ansvar för att vid behov anvisa nyanlända, som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, kommunplacering. ansvarar för bosättning av kvotflyktingar samt för personer som inte har rätt till en etableringsplan. Från utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet betalar ut statlig ersättning till kommuner och landsting enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagandet m.m. och förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Vidare ska verka för att den person som fått ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning återvänder självmant. Om personen inte gör det, eller avviker, överlämnas ärendet till polisen för verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslutet. Verksamhetsområdet , besök och bosättning omfattar handläggning av olika typer av ansökningar om tillstånd att få vistas i . Vissa ansökningar gäller inresa och tidsbegränsad vistelse medan andra syftar till permanent vistelse i . Ansökningarna avser t.ex. släkt- eller turistbesök, arbete, studier eller bosättning på grund av anknytning till anhörig. Ansökningar om uppehållstillstånd och viseringar lämnas i allt högre utsträckning in elektroniskt även om merparten av ansökningarna fortfarande lämnas in i pappersform till utlandsmyndigheterna eller i vissa fall till . Utlandsmyndigheterna fattar beslut i huvuddelen av ärendena om visering och efter delegation från i ett mindre antal ärenden om uppehållstillstånd. Förutom handläggning av ansökningar ska utlandsmyndigheterna även uppmärksamma och analysera förändringar i omvärlden som kan påverka migrationen till samt verka för samstämmighet mellan migration och utveckling. ansvarar för att placera migrationsexperter vid utlandsmyndigheterna i syfte att effektivisera genomförandet av uppgifter inom migrationsområdet. Inom verksamhetsområdet medborgarskap prövas naturaliseringsärenden samt 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 ärenden om bibehållande av respektive befrielse från svenskt medborgarskap. och utlandsmyndigheternas beslut kan överklagas till migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen enligt utlänningslagen (2005:716), lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap och lagen (1996:1620) om offentligt biträde. Inom utgiftsområdet ryms även deltagande i EU-samarbetet och internationellt samarbete. Utvecklingen inom utgiftsområdet styrs i stor utsträckning av omvärldsfaktorer som kan vara svåra att förutse och att påverka. Exempel på sådana faktorer är omständigheter som gör att personer lämnar ursprungslandet (konflikter, kriser m.m.) och förhållanden som gör att personer väljer att söka asyl i . Praxisförändringar genom vägledande domar från Migrationsöverdomstolen och internationella domstolar medför ofta konsekvenser för volymer och utgiftsutveckling. Därutöver påverkas utgiftsområdet också av nationella och internationella regelförändringar. Effektiviteten vid och samarbetet mellan ansvariga myndigheter har en direkt påverkan på måluppfyllelsen. Handläggningstiderna vid ansvariga myndigheter och domstolar inverkar på de genomsnittliga vistelsetiderna för asylsökande inom mottagandet och därmed kostnaderna för mottagandet av asylsökande. Den enskilde asylsökandes agerande påverkar också vistelsetiden och därmed utgiftsutvecklingen. Merparten av anslagen inom utgiftsområdet har en tydlig koppling till varandra. Ökar exempelvis antalet asylsökande påverkas utgifterna för flera anslag. Fler asylärenden behöver avgöras (anslaget 1:1 ), som kostnaden för mottagandet ökar (anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader). Om fler personer söker asyl förordnas fler offentliga biträden (anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden). Med bibehållet regelverk, oförändrad praxis och oförändrad sammansättning av de som personer som söker asyl, innebär fler avgjorda ärenden att fler personers asylansökningar avslås av . Det i sin tur gör att domstolarna behöver överpröva fler överklagade beslut (anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden samt anslaget 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden). Fler personer behöver också lämna landet efter beslut om avvisning eller utvisning (anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade). Fler personer skulle också beviljas uppehållstillstånd, vilket bl.a. medför ökade kostnader för utbetalning av statlig ersättning för flyktingmottagandet och insatser för vissa utlänningar inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Utgiftsområde 8 Migration anvisades 2011 sammanlagt , varav genom proposition om Vårändringsbudget (2010/11:99). utnyttjade anslagskrediterna på anslagen 1:1 och 1:2 Ersättningar och bostadskostnader. I budgetpropositionen anvisades utgiftsområdet . Fler personer bedöms söka asyl 2012 än vad som bedömdes inför budgetpropositionen . I samband med proposition om Vårändringsbudget (2011/12:99) ökades anslaget utlänningsärenden med och anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade med . I samband med proposition om Höständringsbudget (2012/13:2) har regeringen föreslagit att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 8 Migration 1:2 Ersättningar och bostadskostnader 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1:7 Utresor för avvisade och utvisade 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för 1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik Totalt för utgiftsområde 8 Migration 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20132016 Utgiftsområde 8 Migration Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 8 Migration Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. Utgiftsområdet 8 Migration är indelat i tre verksamhetsområden Asyl, Arbete, besök och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 bosättning samt Svenskt medborgarskap. Här redovisas verksamhetens resultat med utgångspunkt från myndighetens uppgifter i förordningen (2007:996) med instruktion för . Redovisning sker också utifrån regleringsbrevet för när det gäller resultat, måluppfyllelse och verksamhetens kvalitet i enlighet med de fastställda målen , anvisningarna under Övrig återrapportering och Generella återrapporteringskrav. Vidare sker redovisning av migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens prövning av migrationsmål samt polisens och Kriminalvårdens (avseende transporttjänsten) arbete med tvångsvis återvändande. Redovisningen inkluderar även delar av utlandsmyndigheternas arbete inom verksamhetsområdet , besök och bosättning. Med undantag för det internationella och europeiska samarbetet redovisas måluppfyllelsen under de olika verksamhetsområdena. Internationellt och europeiskt samarbete uppdrag avseende arbetet inom Europeiska unionen (EU) och övrigt internationellt arbete var att myndigheten skulle bidra till att uppfylla målen för utgiftsområdet. Samarbetet inom EU var i detta hänseende särskilt viktigt. När det gäller migration och utveckling skulle inom ramen för den egna verksamheten arbeta för att bidra till genomförandet av politik för global utveckling. skulle redovisa hur myndigheten har bidragit till politik för global utveckling med fokus på den globala utmaningen Migrationsströmmar som beskrivs i regeringens skrivelse (2007/08:89) till . har bidragit i arbetet mot en ökad harmonisering av asyl- och migrationspolitiken i EU genom expertstöd till regeringen i rådets arbetsgrupper. Myndigheten är kontaktpunkt för Europeiska stödkontoret för asylfrågor (EASO) och har bl.a. beredskap för att vid behov kunna bistå stödkontoret i dess arbete. har bl.a. deltagit i den strategiskt viktiga stödinsatsen i . Vidare deltar i den expertpool med lärare och ämnesexperter som EASO tillsatt för uppdatering och utveckling av det uppdrag som European Asylum Curriculum (EAC) har för att ge en högkvalitativ utbildning till asyl- handläggare i medlemsstaterna. har varit nationell kontaktpunkt för det europeiska migrationsnätverket (EMN). I rollen som kontaktpunkt sammanställer och analyserar myndigheten information i syfte att möjliggöra objektiva jämförbara och tillförlitliga informationsutbyten med övriga medlemsländer inom EMN. Vidare är ansvarig myndighet för de svenska delarna av Europeiska flyktingfonden III samt Europeiska återvändandefonden, vilka ingår i EU:s ramprogram (SOLID). samarbetar även med internationella aktörer som FN:s flyktingkommissarie () och () bl.a. vad avser det löpande operativa arbetet kring vidarebosättning och återvändande. har till regeringen redovisat hur myndigheten inom ramen för den egna verksamheten arbetar för att bidra till genomförandet av politik för global utveckling. I redovisningen pekas bl.a. på flera initiativ vad gäller utvecklingseffekter av återvandring, kunskapsåterföring och kapacitetsbyggande verksamhet i länder utanför EU. I detta arbete har myndigheten samarbetat med andra myndigheter i syfte att hitta synergier i utvecklingssamarbetet. initierades tre projektsamarbeten med Arbetsförmedlingen. Samarbete har även skett mellan och Sida bl.a. avseende arbetet inom den s.k. Söderköpingsprocessen, med vilken avses ett mellanstatligt samarbete för kunskapsöverföring och praktiskt samarbete inom migrationsområdet mellan ett antal EU-länder och angränsande länder i öst. har innehaft ordförandeskapet och ansvaret för ett projektsekretariat för Söderköpingsprocessen. Processen har fr.o.m. införlivats i panelen för asyl och migration inom ramen för det Östliga partnerskapet. Med detta avses en förstärkning och en fördjupning av relationerna mellan EU och de länder som närmast gränsar till EU i öster. -prövning av asylansökningar, -överklagande och omprövning, -mottagande av asylsökande, -bosättning för de asylsökande som beviljats uppehållstillstånd, -återvändande för asylsökande som inte beviljats uppehållstillstånd, -prövning av hinder mot verkställighet, -stöd till personer med uppehållstillstånd som vill återvandra, samt -skydd till flyktingar och andra skyddsbehövande i utlandet genom vidarebosättning i . Redovisningen innefattar även domstolsprövning inom asylområdet. Målet för verksamhetsområdet var att tiden från ansökan till bosättning i kommun skulle uppgå för asylsökande som beviljas uppehållstillstånd i första instans. Tiden från ansökan till återvändande eller bosättning skulle uppgå i av de ärenden i vilka asylsökande får avslag i första instans. Av de asylsökande som beviljades uppehållstillstånd i första instans bosattes . Av de asylsökande som fick avslag i första instans lämnade mottagandet 2011. Motsvarande andel 2010 var och 2009 var andelen . Viktiga faktorer som påverkar måluppfyllelsen är bl.a. antalet asylsökande, hur hög andel av de sökande som beviljas uppehållstillstånd i första instans och möjligheten att fastställa den sökandes identitet. Om ansökan bedöms vara uppenbart ogrundad får förordna att ett beslut om avvisning får verkställas även om det inte vunnit laga kraft. Verket behöver då inte invänta en eventuell dom från migrationsdomstolen innan beslut om avvisning kan verkställas. Personer som beviljas uppehållstillstånd av bosätts efter beslut i första instans. Personer vars ansökan avslås av och som överklagar beslutet till migrationsdomstolarna får en förlängd vistelsetid jämfört med andra personer. Andra viktiga faktorer som påverkar vistelsetiderna är flödeseffektiviteten i asylprocessen, dvs. effektiviteten i de olika moment som genomförs av berörda aktörer från det att asylansökan lämnats in till det att den enskilde antingen beviljas uppehållstillstånd och bosätts i en kommun eller meddelas ett 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 avvisnings- eller utvisningsbeslut och lämnar landet. I detta arbete är , migrationsdomstolarna, Migrationsöverdomstolen, Polisen samt Kriminalvårdens transporttjänst, Arbetsförmedlingen och länsstyrelserna viktiga aktörer för att förkorta vistelsetiderna. Även kommuner har viktiga uppgifter inom området. Tabell 2.4 Asylsökande 20092011 Diagram 2.1 Asylsökande De största grupperna 2009 ansökte 29 648 personer asyl i jämfört med 31 819 personer året före, vilket är en minskning . fortsätter vara ett av de länder i som tar emot flest asylsökande. Den största gruppen asylsökande kom från och utgjorde av de sökande jämfört 2010. Antalet asylsökande från minskade med 3 600 personer i förhållande till 2010 medan antalet asylsökande från 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 ökade från 123 personer 2010 till 981 personer 2011. Även antalet asylsökande från och minskade . Tabell 2.5 Asylsökande efter medborgarskap och kön 2011 När det gäller könsfördelningen bland asylsökande uppgick andelen kvinnor till 2011, vilket motsvarar tidigare års nivåer. Sammansättningen av asylsökande har däremot förändrats mellan åren. Antalet asylsökande barn minskade från 10 500 till 9 699 . Orsaken till minskningen är att 2010 sökte många personer från om asyl i och den gruppen bestod till stor del av barnfamiljer. Skillnaden i sammansättningen mellan åren kommer även av att det var fler ensamstående män och ensamkommande barn från jämfört med . Antalet ensamkommande barn, dvs. barn utan legal vårdnadshavare, har successivt ökat och uppgick de till drygt 2 600, jämfört med 2 400 året före och 2 250 . sökte 16 335 personer asyl i , vilket är en ökning med jämfört med . När det gäller ensamkommande barn var antalet 1 467, vilket är en ökning med 470 barn i förhållande . Tabell 2.6 Grunderna för beviljade uppehållstillstånd till asylsökande m.fl. 2011 behövande enligt 4 kap. 2 § (dödsstraff, tortyr) och väpnad konflikt) 4 kap. 2a § (väpnad beviljades drygt 10 900 personer uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov antingen som flyktingar, alternativt skyddsbehövande eller som övriga skyddsbehövande. Av dessa beviljades 1 896 personer uppehållstillstånd som s.k. kvotflyktingar till . En kvotflykting är en utlänning som före resan till har beviljats uppehållstillstånd inom den flyktingkvot som regeringen fastställt (se vidare avsnitt Vidarebosättning). Av dem som beviljades uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov bedömdes vara flyktingar, vilket är en ökning jämfört med . gav skydd åt 8 308 personer enligt bestämmelser i utlänningslagen som grundar sig på internationella förpliktelser.