prop · H0031d25 · 2012-09-20 00:00:00 — Regeringen avser att ge i uppdrag att främja informationsspridningen om hur kommuner och Arbetsförmedlingen kan samverka för att stödja arbetssökandet hos biståndstagare, bl.a. om hur Arbetsförmedlingen effektivt kan kommunicera med om detta arbetssökande (se närmare under utg. omr. 9 avsnitt 7.15.7). I syfte att förbättra informationsutbytet rörande biståndstagares arbetssökande, kommer Arbetsförmedlingen att bedriva en aktiv dialog med aktörer på nationell och regional nivå. Arbetsförmedlingen kan bl.a. nyttja befintliga forum för samverkan med kommunerna i detta arbete. I budgetpropositionen föreslog regeringen ett betydande permanent resurstillskott i syfte att generellt förbättra uppföljningen av korttidsarbetslösas arbetssökande. För att stärka uppföljningen av arbetssökandet för dem med ekonomiskt bistånd föreslår regeringen ett ytterligare permanent tillskott till Arbetsförmedlingen på . Regeringen avser att analysera hur uppföljningen av arbetssökandet för dem med ekonomiskt bistånd ytterligare kan effektiviseras. Statskontoret har även ett uppdrag att kartlägga kommunernas och Arbetsförmedlingens insatser för personer med försörjningsstöd som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen. Uppdraget omfattar även en uppföljning av hur kommunerna tillämpar bestämmelserna om att som villkor för försörjningsstöd kräva deltagande i de arbetsmarknadspolitiska program som erbjuds eller i praktik och kompetenshöjande insatser i regi. Även de reformer som genomfördes i samband med budgetpropositionen för att stärka uppföljningen av arbetssökande ska följas noga. För att matchningen ska fungera krävs att det finns arbetsgivare som kan och vill erbjuda arbetsplatsförlagda aktiviteter och är beredda att anställa. För att upprätthålla legitimiteten och förtroendet för transfereringssystemen är det viktigt att minimera risken för oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter kopplade till de ekonomiska stöd som kan ges till arbetsgivare. Regeringen kommer därför att tillsätta en utredning som bl.a. ska utreda i vilken utsträckning det förekommer oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter inom de arbetsmarknadspolitiska stöd som lämnas till arbetsgivare. Även situationer där det finns risk för att ett icke avsett utnyttjande av ersättningar till arbetsgivare ska kartläggas och analyseras. De som drabbas hårdast i en lågkonjunktur är framför allt de som redan är arbetslösa och de som är på väg att träda in på arbetsmarknaden, t.ex. ungdomar. I förhållande till andra grupper utmärker sig dock unga arbetslösa genom en hög grad av korta arbetslöshetsperioder. Till viss del är kortare perioder av arbetslöshet i övergången mellan skola och arbetsliv en naturlig del av etableringsprocessen på arbetsmarknaden. Det är betydligt mer problematiskt att vissa unga har återkommande perioder av arbetslöshet och att andra fastnar i långa tider i arbetslöshet. Störst risk är det för unga som saknar en slutförd grund- eller gymnasieutbildning, är födda utomlands eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utbildningspolitiken har en central roll i det långsiktiga arbetet för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. Inom utbildningspolitiken föreslås därför en rad olika åtgärder. Bland annat bör kvaliteten i de gymnasiala yrkesutbildningarna stärkas och möjligheterna att få en lärlingsplats förbättras genom ökade anordnarbidrag för gymnasielärlingar och inom lärlingsutbildningen för vuxna. Vidare föreslås fler platser på folkhögskolornas allmänna kurs i syfte att öka möjligheterna för de unga som saknar grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen att återgå till studier. Satsningen ska syfta till att särskilt nå de unga som går studiemotiverande utbildning vid folkhögskola. I samband med budgetpropositionen infördes möjligheter att ge stöd tidigt i arbetslösheten för dem som riskerar långtidsarbetslöshet. En ytterligare förstärkning görs 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 av Arbetsförmedlingens resurser för att arbeta aktivt med ungdomar i arbetslöshet. Syftet är att kunna ge ungdomar som ofta saknar egna nätverk stöd genom matchnings- och vägledningsinsatser, bl.a. för att öka jobbchanserna direkt eller kunna hitta vägar tillbaka till studier. Tillämpningen av kraven på ungdomars deltagande i studier kommer att följas upp och analyseras. Regeringen avser även att ge ett uppdrag att kartlägga hur kravet på arbetssökande i jobbgarantin för ungdomar efterlevs. För att stimulera arbetsgivare att anställa unga som varit arbetslösa och för att öka utflödet ur jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar kommer nystartsjobb för ungdomar att förstärkas genom att stödet till arbetsgivare som anställer en person som varit utan arbete eller varit frånvarande från arbetslivet fördubblas. Stödet kommer således att uppgå till ett belopp som motsvarar två gånger arbetsgivaravgifterna och ska kunna utgå i högst . Möjligheterna ska öka för arbetslösa ungdomar att söka arbete i hela landet eller flytta till annan ort för att studera. Ett treårigt försök kommer att genomföras som innebär att åldersgränsen för flyttningsbidrag för långtidsarbetslösa ungdomar sänks. I samband med budgetpropositionen förlängdes möjligheterna för ungdomar mellan som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen att delta i studiemotiverande utbildning vid folkhögskolan även . Regeringen bedömer att en ytterligare förlängning bör ske. har ungdomar mellan som saknar fullständig grund- eller gymnasieutbildning möjlighet att få den högre bidragsnivån inom studiemedlen om de återgår till sådana studier. Regeringen bedömer att den tillfälliga satsningen bör förlängas med så att dessa ungdomar kan få den högre bidragsnivån även för studier som påbörjas . Satsningen omfattar de ungdomar som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som har avbrutit sina studier före . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 3.5.6Personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Antalet arbetslösa inskrivna arbetssökande med en registrerad funktionsnedsättning har ökat från ca 40 000 till 73 000 . Det totala antalet inskrivna arbetslösa med funktionsnedsättning beräknas vara över 80 000. En viktig förklaring till den kraftiga ökningen är att många personer med funktionsnedsättning som lämnar sjukförsäkringssystemet kommer till Arbetsförmedlingen. Den svaga ekonomiska utvecklingen liksom långsiktiga strukturella förändringar på arbetsmarknaden försvårar dock för dessa personer att få ett arbete. Mot denna bakgrund är det angeläget att Arbetsförmedlingens insatser för personer med funktionsnedsättning utvecklas. Förmedlingens verktygslåda måste bli mer flexibel för att möta komplexa behov hos nya grupper arbetslösa. För att öka möjligheten för dem som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att få ett arbete föreslås en utökning av platserna med särskilt introduktions- och uppföljningsstöd, . innebär att arbetsgivare och individer får stöd av en person med särskild kompetens, såväl i matchningsskedet som i anställningsprocessen och efter anställning på arbetsplatsen. För att ytterligare öka flexibiliteten i stödet till dem som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, kommer en utvidgning att göras av möjligheten att kombinera med utvecklingsanställning. Dessutom kommer personligt biträde, som alternativ till anordnarbidrag, att kunna kombineras med utvecklingsanställning och trygghetsanställning. Arbetsförmedlingen kommer att ges i uppdrag att redovisa hur kvaliteten i bedömningsprocessen kan förbättras och hur arbetet kan utvecklas. Förslagen ligger i linje med FunkA- utredningens delbetänkande Sänkta trösklar högt i tak (SOU 2012:31). Regeringen avser att ge Arbetsförmedlingen uppdraget att stegvis implementera praktikprogram för personer med funktionsnedsättning inom de statliga myndigheterna utifrån tillgången på lämpliga arbetssökande och platser. Som ett led i arbetet med att försöka nå målet att minska utanförskapet i har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att öka sysselsättningsgraden hos utrikes födda, bl.a. genom etableringsreformen för vissa nyanlända invandrare. Etableringsreformen har inneburit ett utvidgat uppdrag för Arbetsförmedlingen, bl.a. i fråga om att anvisa personer till bosättning, erbjuda lots enligt ett valfrihetssystem och besluta om den ersättning som staten lämnar till den nyanlända. Arbetsförmedlingen har också en central roll för att samordna insatser från olika aktörer och i nära samverkan med berörda myndigheter hitta lösningar på de problem som uppmärksammas. Regeringen följer genomförandet av reformen noga och avser också att införa krav på nyanlända i etableringsreformen att acceptera ett erbjudande om lämpligt arbete i hela landet liknande de krav som ställs i arbetslöshetsförsäkringen. För att förstärka de arbetsförberedande insatserna i etableringsreformen, genom att göra dem mer målgruppsanpassade och komplettera med insatser som är tydligt kopplade till arbetslivet, avser regeringen att införa en möjlighet till ett praktiskt basår. Det ska vidare vara möjligt för dem som anordnar arbetsträning att under vissa förutsättningar kunna få merkostnadsersättning för personer som har behov av mer handledning, och arbetsträningen ska kunna anordnas både av privata och offentliga aktörer (se utg.omr. 13, avsnitt 3.5). För att stimulera arbetsgivare att anställa fler nyanlända med instegsjobb kommer ändringar att göras av reglerna som bl.a. innebär att tiden under vilken individen kan ha instegsjobb förlängs , från , och att anvisningsmöjligheten utvidgas till att omfatta dem som har avslutat sin etableringsplan . Vidare ska det bli möjligt att göra en ny anvisning till instegsjobb efter en anvisningsperiod, utan att det ställs krav på att vissa kursmål inom utbildning i svenska för invandrare (sfi) har uppnåtts. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.6 Beräknade utgifter UO14 totalt och per åtgärd Miljoner kronor (netto) (personer >25 år) Program i jobb- och utv.gar. Förlängt högre studiebidrag 1 Finansiering AF ökning AV 3 Finansiering AF arkivtjänster 3 -0,5 -0,5 -0,5 Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Innebär ökade utgifter inom utg.omr. 2Innebär även ökad skatteutgift som belastar budgetens inkomstsida med 2013, 2014, 2015 och 2016. 3Se avsnitt 3.6.1. Tabell 3.7 Beräknade årsplatser UO14 och nystartsjobb (personer >25 år) Program i jobb- och utv.gar. Förlängt höjt studiebidrag 1 -1,5 -0,8 -0,4 varav nettoökning UO14 2 1Motsvarande ökning sker av antalet studerande inom det reguljära utbildningsväsendet (UO15). 2Vissa av platserna avser omprioriteringar inom befintlig volym av platser. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 832 101 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 419 610 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 371 251 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader och viss medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2013. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Uppdragsverksamheten avser tjänsteexport som finansieras av SIDA och EU. Verksamheten sker i enlighet med inriktningen för det svenska biståndet och EU:s prioriterade områden. Insatserna består i att utveckla styrning, organisation, tjänster och metoder på arbetsförmedlingar inklusive arbetslivsinriktad rehabilitering. Det ackumulerade överskottet i verksamheten uppgick till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Anslagssparandet uppgick till 2011. Av anslagssparandet fördes bort som en indragning av anslagsbelopp. Anslaget ökas med för stöd och uppföljning av arbetssökande som får ekonomiskt bistånd från kommunerna samt med 20132015 för att öka stödet till ungdomar under deras första tid i arbetslöshet. Anslaget ökas med tillfälligt 2013 för att Arbetsförmedlingen ska förbättra informationen till arbetsgivarna kring lönesubventionerade anställningar. Se även avsnitt 3.5. Vidare minskas anslaget med för att finansiera ett ökat resursbehov för det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 1:5 Domstolar med anledning av lagförslag om uppföljningsåtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen som regeringen avser att återkomma till med i anslutning till denna budgetproposition (se avsnitt 3.5). Förändringarna väntas leda till en ökad arbetsbelastning vid domstolarna på grund av att fler beslut kan komma att överklagas. Anslaget minskas därför tillfälligt med 2013 för att finansiera motsvarande ökning av anslaget 2:1 . Anslaget minskas även med för att finansiera arkivtjänster som tillhandahåller Arbetsförmedlingen. Det under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 6:1 ökas med motsvarande belopp. Utöver tidigare aviserad ökning av anslaget med för verksamheten inom etableringsreformen för vissa nyanlända invandrare tillförs ytterligare 2013, 2014, 2015 och 2016. Sammanlagt uppgår därmed de beräknade personalresurserna inom etableringsreformen till 2013. Anledningen är att antalet deltagare i etableringsinsatserna förväntas öka (se även utg.omr. 13 avsnitt 3.5). Slutligen minskas anslaget med med anledning av tidigare aviserade beslut. Jämfört med ekonomiska vårproposition ökar utgifterna med 2013, 2014, 2015 och 2016. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 6 . och 2016 beräknas anslaget till 6 990 394 000 Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3.6.21:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Ändamålen för anslaget är bidrag till arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd och utvecklingsersättning för arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetskassor och statliga ålderspensionsavgifter. Utgifterna påverkas främst av antalet arbetslösa med arbetslöshetsersättning, omfattningen av programinsatser samt ersättningsnivåer. Medel från anslaget får även användas för utgifter enligt ändamålet för anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser med som högst . Syftet är att ge Arbetsförmedlingen en viss flexibilitet i medelsanvändningen gällande avvägningen mellan ersättning och kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. erhöll i genomsnitt 79 000 personer arbetslöshetsersättning vid heltidsarbetslöshet, vilket var ca 25 000 färre än 2010. Antalet personer som uppbar ersättning vid deltidsarbetslöshet var ca 32 000, vilket innebar en minskning jämfört med . Som deltidsarbetslös ersättningstagare räknas den som under månaden har arbetat och uppburit arbetslöshetsersättning under en och samma vecka. uppgick utgifterna för arbetslöshetsersättning till . Det innebar en minskning med jämfört med . har regeringen, med stöd av 93 a § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, lämnat ett bidrag om respektive till små arbetslöshetskassor för att kompensera deras höga administrativa kostnader per medlem. Utgifterna beräknas uppgå till , vilket är lägre än avsatta medel för ändamålet. Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna för arbetslöshetsersättning minska med 2012, 2013, 2014, 2015 och 2016. uppgick antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som berättigar till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning till i genomsnitt 171 000 personer , vilket var en minskning med 9 000 personer jämfört med . var det i genomsnitt 9 600 programdeltagare som inte uppbar aktivitetsstöd, vilket var 1 200 fler än 2010. Ökningen bestod främst av personer som fick sin försörjning via etableringsersättning, vilket belastade utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet och anslag 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare. Dessa personer deltog främst i förberedande utbildning. Sammantaget var det fortsatt en större del av programdeltagarna utan aktivitetsstöd som ingick i arbetslivsinriktad rehabilitering och fick sin försörjning via det under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 nedsättning uppförda anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Utgifterna för aktivitetsstöd, inklusive utvecklingsersättning, uppgick till 2011, vilket var en minskning med jämfört med . Utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning beräknas uppgå till 2012, vilket är lägre än avsatta medel för ändamålet. Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning bli lägre 2012, högre 2013, lägre 2014, lägre 2015 och i det närmaste en oförändrad nivå 2016. Arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd är belagda med statliga ålderspensionsavgifter som uppgår till av den utbetalade ersättningen. Det preliminära beloppet som beräknas , korrigeras med eftersläpning utifrån utfall genom ett s.k. regleringsbelopp. Avsatta medel för avgiften utbetalas med en tolftedel av beloppet från Arbetsförmedlingen till . betalades i statliga ålderspensionsavgifter, vilket inkluderar regleringsbeloppet för . Utgifterna för statliga ålderspensionsavgifter 2012 kommer att uppgå till , vilket inkluderar regleringsbeloppet som motsvarar ett negativt saldo om . beräknas utgifterna bli , vilket inkluderar regleringsbeloppet som minskar utgifterna med . Under uppgick anslagssparandet till . Detta anslagssparande har förts bort som en indragning av anslagsbelopp. Jämfört med anvisade medel i statsbudgeten beräknas utgifterna bli lägre, vilket innebär ett anslagssparande även 2012. Utgifterna minskar också med 2013, 2014 och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . De åtgärder som redovisas under avsnitt 3.5 innebär att utgifterna blir högre 2013 men att de därefter minskar med 2014, 2015 och 2016. De förslag till lagändringar om uppföljningsåtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen som regeringen avser att återkomma till med i anslutning till denna budgetproposition bedöms leda till ökade administrativa kostnader vid arbetslöshetskassorna. För att kompensera dessa kostnader beräknas därför under anslaget ett tillfälligt bidrag till arbetslöshetskassorna om 2013. Utöver ovanstående belopp redovisas effekter av tidigare beslutade reformer som beslut i tabellen nedan. Övriga makroekonomiska förutsättningar är t.ex. effekten av ändrade antaganden om antalet arbetslösa samt antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna under anslaget bli lägre 2012, 128 miljoner högre 2013, lägre 2014, lägre 2015 och lägre 2016. Regeringen bedömer att det inte föreligger behov av ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 31 . Av detta belopp beräknas 14 15 847 996 000 utvecklingsersättning och 1 för statliga ålderspensionsavgifter. 2016 beräknas anslaget till 28 774 499 000 Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning Förändring till följd av: -1 222 930 -1 233 666 -1 494 565 -1 420 110 -2 122 938 -4 513 650 -7 964 110 -9 011 881 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.6.31:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Ändamålen för anslaget är i huvudsak kostnader för jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar, arbetsmarknadsutbildning, anställningsstöd inklusive bidrag till instegsjobb, förberedande utbildning och övriga kringkostnader vid arbetsmarknadspolitiska program. Av anslaget får högst användas för ändamål enligt anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Syftet är att Arbetsförmedlingen ska kunna ha en viss flexibilitet i medelsanvändningen mellan programplatser med aktivitetsstöd och andra programkostnader. Anslaget får även användas för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013. Anslaget får dessutom användas för medfinansiering av de regionala tillväxtprogrammen och de lokala utvecklingsavtalen inom storstadspolitiken, t.ex. för att vidareutveckla de samverkansöverenskommelser som träffats. Vidare beräknas under anslaget utgifter för delfinansiering av ett OECD- program som ska mäta den vuxna befolkningens 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 kunskaper och kompetens som pågår under 20082013 (PIAAC). Utgifterna under anslaget påverkas främst av omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2014 och 2015. Skälen för regeringens förslag: Arbetsmarknadspolitiska program och insatser där det lämnas ersättning för kringkostnader pågår normalt ca , men kan pågå längre, vilket medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2014 och 2015. -2 656 649 -2 410 117 -2 710 000 -3 385 000 -1 115 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive förslag till ändringar i statens budget 2012 i samband med denna proposition 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgifterna under anslaget minskade med jämfört med och uppgick till sammanlagt . En förklaring till utgiftsminskningen är färre deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, vilka uppgick till i genomsnitt 178 000 personer . Jämfört med 2010 var det en minskning med knappt 8 000 personer. Dessutom omfattades ca 1 000 personer av etableringsuppdraget för vissa nyanlända invandrare som inte belastar utgifterna under anslaget utan utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. En ytterligare förklaring är lägre utgifter för upphandlad jobbcoachning . Anslagssparandet från uppgick till och har förts bort som en indragning av anslagsbelopp. utbetalades under anslaget, vilket var lägre än utgifterna . Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen beräknas 2012 öka till i genomsnitt 188 000 personer , inklusive ca 8 000 platser i form av anställningsstöd. Utgifterna beräknas uppgå till sammanlagt , vilket är i nivå med utgifterna . Utgifterna beräknas därmed bli lägre än anvisade medel i statens budget . Huvudförklaringen är att trots att fler långtidsarbetslösa fått ett arbete med särskilt anställningsstöd så har insatsen ändå inte nått upp till den omfattning regeringen tidigare beräknat. Jämfört med beräknade anslag i budgetpropositionen antas utgifterna bli lägre 2013, men öka med 2014 och 2015. beräknas 200 000 personer delta i arbetsmarknadspolitiska program. I tabell 3.15 redovisas programvolymerna och utgifterna under anslaget för perioden 20132016. Tabell 3.15 Volymer och utgifter arbetsmarknadspolitiska program Volymer (tusental) Deltagare med aktivitetsstöd 1 Övriga med annan ersättning 2 Utgifter (mnkr) Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.