prop · H00350 · 2012-12-18 00:00:00 — 5Ersättningsformer är till exempel fast pris, mängdreglerat pris och löpande räkning. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR Totalentreprenad innebär att beställaren överför ett större ansvar för anläggningens utformning till utföraren än i utförandeentreprenader. Detta innebär både möjligheter och risker. En möjlighet består i att utföraren kan påverka utformningen så att trafikanternas behov tillgodoses till lägre kostnad, det vill säga att högre produktivitet erhålls. En risk består i att kvaliteten blir lidande, till exempel för att beställaren inte lyckats specificera kvaliteten i funktionella termer på ett entydigt och rättssäkert sätt. Syftet har varit att granska och regeringens insatser för att upphandling ska leda till hög produktivitet och konkurrens. Granskningen har delats upp i följande frågor: 1.Vilken entreprenadform har lett till högst produktivitet? 2.Har följt upp sina upphandlingar? 3.Har uppnått konkurrens? 4.Har regeringen följt upp ändamålsenligt? Med den första frågan har vi undersökt entreprenadformens påverkan på produktiviteten, men även förekomsten av stordriftsfördelar. Den andra frågan utreder om har skapat sig förutsättningar för att bedöma hur upphandlingarna kan bli mer effektiva. Hypotesen har varit att kan ha lidit av den brist på erfarenhetsåterföring som tidigare rapporterat om i ett antal granskningar. Den tredje frågan utgår ifrån de indikationer på bristande konkurrens som hade inkommit till . Brist på konkurrens vid upphandlingen, och bristande konkurrenstryck under genomförandet, kan dessutom vara både orsak till och verkan av vald kontraktsform. Den fjärde frågan behandlar regeringens insatser för att säkerställa hög produktivitet och konkurrens i upphandlingarna. Varje delundersökning har tilldelats ett kapitel (36) i den fortsatta framställningen. Även analys och slutsatser har strukturerats och avgränsats på ett motsvarande sätt. TRAFIKVERKETS UPPHANDLING AV VÄGAR OCH JÄRNVÄGAR Utgångspunkter i granskningen har varit lagar, förordningar och övriga statsmaktsuttalanden beträffande upphandling och upphandlingens syften. Dessa utgångspunkter har utvecklat till krav som är rimliga att ställa, krav som därefter utgör bedömningskriterier i denna granskning. 1.3.1Lagar och förordningar syftar till effektivitet genom konkurrens Enligt budgetlagen (2011:203) ska statlig verksamhet eftersträva hög effektivitet och god hushållning.6 Enligt myndighetsförordningen (2007:515) är myndighetens ledning ansvarig inför regeringen för verksamheten, för att den bedrivs effektivt och för att den redovisas tillförlitligt och rättvisande. Myndigheterna har även ett allmänt uppdrag att utveckla den verksamhet de är ansvariga för. Offentlig upphandling i regleras främst av två lagar: lagen (2007:1091) om offentlig upphandling () och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF). och bygger i huvudsak på två EU-direktiv som utgör del i arbetet med att förverkliga den inre marknaden.7 Viktiga syften är att främja den fria rörligheten för varor och tjänster inom EU genom att skapa konkurrens, ge leverantörerna möjlighet att tävla på lika villkor i varje upphandling och att motarbeta korruption. Innehållet i lagarna och skillnaden mellan dem återkommer i bilaga 2. av upphandlingen i beräknas ske enligt LUF. efterlevnad av upphandlingslagarna har betraktats som ett nödvändigt men inte tillräckligt krav för att uppnå effektiv konkurrens, och har därför endast granskats översiktligt. 61 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 7Direktivet 2004/18/EG av om samordning av förfaranden vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster och direktivet 2004/17/EG av om samordning av förfaranden vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR 1.3.2Riksdagens intentioner sök effektivaste entreprenadformerna Som den största köparen av investeringar och underhåll inom infrastrukturområdet kan staten enligt trafikutskottets mening i hög grad påverka hur anläggningsmarknaden utvecklas.8 Det är därför enligt utskottet angeläget att förutsättningar skapas för en bättre fungerande konkurrens och ett effektivare resursutnyttjande för byggande och underhåll av vägar och järnvägar.9 Överväg olika entreprenadformer inklusive funktionsupphandling berörde även konkurrensfrågor i samband med behandlingen av den senaste inriktningspropositionen. Utskottet instämde i regeringens bedömning att anläggningsbranschens produktivitetsutveckling varit bristfällig. Utskottet påminde om att överföringen av , och Projektering till av staten helägda bolag syftar till att bland annat nå en högre effektivitet liksom lägre priser på väg- och järnvägsanläggningar. Beträffande funktionsupphandling meddelade utskottet att med ett mer medvetet val av entreprenadform, ersättningsform och riskdelning bör fördyringar och förändringar i byggtid i större mån kunna undvikas. Utskottet utgick ifrån att trafikverken kommer att överväga funktionsupphandlingar liksom andra entreprenadformer i samband med genomförandet av framtida infrastruktursatsningar10. Ge nya leverantörer möjlighet att delta I samband med beslutet om bolagisering av anförde trafikutskottet att det behövs fler företag på anläggningsmarknaden för att öka konkurrensen. Genom en fungerande konkurrens skapas incitament att öka produktiviteten och effektiviteten i verksamheten. Utskottet påminde om att enligt upphandlingspolicy ska verket, för att upprätthålla en tillfredsställande konkurrenssituation, verka för att ge nya leverantörer möjlighet att delta i upphandlingar. Som anges i budgetpropositionen (prop. 2009/10 utg.omr. 22) kan till exempel marknadsinträdet för mindre företag underlättas genom en enklare anbudsgivning. Detta kan bland annat ske genom att i ökad utsträckning standardisera förfrågningsunderlagen. Givetvis ska vid all offentlig upphandling följa tillämpliga bestämmelser i och LUF.11 2010/11:TU14 Kostnadskontroll i stora väginvesteringar, rskr. 2010/11:192. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:76. 2008/09:35 Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, bet. 2008/09:TU2, s. 76, rskr. 11Trafikutskottets betänkande 2009/10:TU5, s. 15. TRAFIKVERKETS UPPHANDLING AV VÄGAR OCH JÄRNVÄGAR Mät systematiskt effekterna av olika kontraktsformer Utskottet påminde om att (dir. 2008:90) lämnade delbetänkandet De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden (SOU 2009:24). I delbetänkandet lämnas förslag till åtgärder för att utveckla beställarfunktionen hos de statliga trafikverken. Det är viktigt med en systematisk mätning av effekterna på produktivitet och produktkvalitet av olika typer av entreprenad-, ersättnings- och samverkansformer med mera inom anläggningsbranschen. välkomnade regeringens uttalande i budgetpropositionen om att det program för en ökad effektivisering av anläggningsmarknaden som föreslagit bör genomföras samt att detta blir en väsentlig uppgift för det nya . Utskottet noterade vidare med tillfredsställelse att regeringen tillsatt , en kommitté för uppföljning och analys av de statliga beställarnas agerande för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen, till exempel genom ökad konkurrens.12 Ovanstående utgångspunkter har operationaliserat till följande fyra kriterier i denna granskning: 1.Trafikverket och regeringen bör kunna presentera ett underlag för de strategiska beslut som fattats. Underlaget bör utgöras av objektiva mätningar och analyser av tidigare erfarenheter. 2.En myndighet bör se till att erfarenheter löpande dokumenteras, sprids, granskas och kritiskt analyseras för att kunskap ska kunna utvecklas vidare ur empiribaserade slutsatser. En ökad offentlighet reducerar utrymmet för korruption och möjligheterna att hemlighålla ofördelaktiga resultat. 3.En myndighet bör fortlöpande utveckla sina arbetsformer tills tillräcklig konkurrens uppstår. och regeringen har uttryckt ett mål om minst tre anbud13. I lagstiftningen finns även stöd för att minst fem anbudsgivare bör bjudas in i en del fall14. har i granskningen utvärderat utifrån målet om minst tre anbud och att målet bör gälla varje upphandling och inte det genomsnittliga antalet. 2009/10: TU5 Ändrad verksamhetsform för enhet . 13Trafikverkets årsredovisning 2010, s.31, upprepat av regeringen i budgetpropositionen 2011. 1411 kap. 4 § . GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR 4.Regeringen ansvarar för de yttre förutsättningar som inte råder över för att ska ha rimliga förutsättningar för att uppnå de mål som fastställt. regeringen ett övergripande ansvar för all statlig verksamhet, inklusive upphandlingseffektivitet. I den uppgiften ingår att göra egna bedömningar och kritiskt granska underlag från sina myndigheter. har använt sig av flera undersökningar genomförda med olika metoder för att bilda sig en uppfattning om upphandlingseffektivitet. 1.4.1Fråga 1 Kontraktsformernas produktivitet totala produktivitet i entreprenadverksamheten antas vara den genomsnittliga produktiviteten i entreprenaderna. mätning omfattar drygt hundra entreprenadkontrakt som har valts ut slumpmässigt utifrån de förutsättningar som fanns. För varje entreprenad har beräknat en produktivitet, definierad som utfall/insats. Utfallet har värderats med en statistisk värderingsmetod.15 Insatsen är kostnaden för kontraktet, det vill säga det slutbelopp som utbetalats till huvudentreprenören. Resultatet redovisas i kapitel 3 och metod och beräkningar redovisas mer utförligt i bilaga 3. 1.4.2Fråga 2 Erfarenhetsåterföringens effektivitet system för att se till att erfarenheter återförs har testats med intervjuer och stickprov i informationssystemen. Innehållet i informationssystemen har analyserats såväl oberoende som med hjälp av personal. 1.4.3Fråga 3 Graden av konkurrens som erhållits Den uppnådda konkurrensen har mätts på olika sätt och i flera delar av verksamhet. Andelen av inköpen som föregåtts av korrekt upphandling har bedömts genom att ett fyrtiotal slumpmässigt valda entreprenadrelaterade inköp analyserats utifrån intervjuer och dokument. 15Denna metod benämndes metod 3 under arbetet med Trafikverkens produktivitet 2011:7, men togs inte med i den slutliga rapporten. TRAFIKVERKETS UPPHANDLING AV VÄGAR OCH JÄRNVÄGAR Antalet anbud per upphandling har analyserats med hjälp av upphandlingsregister. Studien är en totalundersökning av alla entreprenadupphandlingar , cirka 400. Antal anbud vid upphandling av järnvägsmateriel har analyserats i ett stickprov på nio artiklar. Trettio artiklar hade valts ut men endast nio visade sig ha en volym som krävde konkurrensutsättning enligt egna riktlinjer16. Utöver detta har dokumentstudier av tio entreprenadrelaterade upphandlingar genomförts. Vi hämtade de tio ur upphandlingssystem (CTM och Trans Q) genom att välja de fem senaste pågående upphandlingarna i respektive system en slumpmässigt vald dag . 1.4.4Fråga 4 Regeringens insatser Frågan har bedömts med dokumentstudier och intervjuer med medarbetare i 1.4.5Generellt för alla delundersökningar De kvantitativa mätningarna utgör vad betecknar som det objektiva resultatet av och regeringens styrning av upphandlingsverksamheten. Den inhämtade kvalitativa informationen (dokumentstudier, möten och intervjuer) utgör grund för slutsatser om vilka intentioner regeringen och har haft med sin styrning samt vilka insatser och åtgärder som vidtagits för att uppnå dem. Möten och intervjuer har hållits med bland annat , regeringsorgan (såsom Kammarkollegiet, och ) och regionala ledningsgrupper inom investeringsverksamheten. Det har även gjorts två studiebesök på pågående entreprenader. har även utbytt erfarenheter med och motsvarigheter i och för att jämföra med dessa länders erfarenhetsåterföring, konkurrensutsättning och produktivitet. 16 Gränsvärdet var i detta fall, enligt en gällande trafikverksföreskrift, BVF 814. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR I bilaga 1 redogör vi översiktligt för organisering av upphandlingsverksamheten och i bilaga 2 beskriver vi vad de olika entreprenadformerna och ersättningsformerna innebär. Den upphandlingsstrategi som har arbetat fram under 201117 och 201218 utgår från betänkande De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden (SOU 2009:24). Enligt strategin är målet för beställaruppgiften att få mer nytta för pengarna genom ökad produktivitet, innovationsgrad och konkurrens. grundläggande uppgift är att ansvara för hantering och styrning av funktionalitet i transportsystemen, uttryckt i termer av tillgänglighet, framkomlighet och liknande. Leverantören har ansvaret för de resurser som behövs för planering, projektering och produktion. I de mer konkreta delarna anges att ska standardisera och förenkla förfrågningsunderlag till vad som passar olika projekttyper och ge mindre företag möjligheter att konkurrera om uppdrag. vill också uppmuntra innovationer genom att öka andelen totalentreprenader med långsiktiga underhållsåtaganden. Som stöd för de överväganden som behövs i samband med upphandlingen har utarbetat riktlinjer och rutiner för val av upphandlings-, entreprenad-, ersättnings- och samverkansformer.19 Dessa riktlinjer ser som verktyg som ska hjälpa projektledare att agera mer affärsmässigt genom att skapa ansvarsfördelning, drivkrafter, samverkan och effektiv konkurrens. Inför beslut om affärsform ska projektets förutsättningar analyseras vad gäller omfattning, tidplan, beroenden, komplexitet, frihetsgrader, risker och leverantörsmarknad. Affärsform omfattar enligt riktlinjerna upphandlingsformer, entreprenadformer, ersättningsformer och samverkan. Beslut om affärsform fattas av den chef i linjen som har rätt att besluta om tilldelning i den aktuella entreprenaden. Riktlinjerna anger att i 17Beställar- och upphandlingsstrategi, TDOK 2011:196. 18Ansvar och uppdrag inom Renodlad beställarroll, . Ärendenummer TRV 2012/3740. 19Val av affärsform för entreprenader VO IV (TDOK 2011:145), Val av affärsform för entreprenader i investeringsverksamhet (TDOK 2010:238). Motivbilaga Val av affärsform för entreprenader i investeringsverksamhet (TDOK 2010:242). TRAFIKVERKETS UPPHANDLING AV VÄGAR OCH JÄRNVÄGAR de fall totalentreprenader väljs ska villkoren i större utsträckning än tidigare uttryckas i funktions- eller prestandakrav. strategi utgår från att entreprenadformen totalentreprenad främjar kreativitet och utveckling och därmed ger mer för varje satsad krona jämfört med utförandeentreprenad.20 Även utökad samverkan mellan beställare och utförare leder enligt uppfattning till mer infrastruktur Detta eftersom samarbete förväntas främja drivkrafterna att hitta bra lösningar kontinuerligt under projektets gång, vilket gynnar både och entreprenören. Alternativa anbud, det vill säga förslag på andra sätt att uppnå den funktion som eftersträvar, och lämpliga ersättningsformer syftar också till att gynna utveckling och skapa incitament hos leverantören att vilja anstränga sig för att skapa effektiva lösningar. har därför satt upp mål för hur många totalentreprenader, alternativa anbud och entreprenader med utökad samverkan som ska genomföras. Volymen totalentreprenader i investeringsverksamheten, inom intervallet , ska öka väsentligt från nuvarande (2011) till 2014.21 Bland totalentreprenadernas fördelar brukar även nämnas möjligheterna till ett mer industriellt byggande. Den av regeringen tillsatta har framfört att entreprenörerna behöver utveckla sin planering för mer industriell produktion, effektivare resursutnyttjande och ha kapacitet att utveckla alternativa lösningar.22 Funktion definieras i ABT 06, standardavtalet för totalentreprenader, som sådan användbarhet eller sådan för användbarhet nödvändig egenskap, som normalt konstateras genom mätning, provning eller nyttjande. Men i praktiken finns det oklarheter kring vad funktion i eller med en anläggning egentligen innebär.23 har därför avstått ifrån att analysera om kontrakt med funktionskrav har lett till högre produktivitet än entreprenader utan funktionskrav. I stället har vi nöjt oss med att jämföra totalentreprenader och 20Det är även definition på produktivitet i denna granskning. 21TRV beslut, , Ansvar och uppdrag inom renodlad beställarroll, TRV2012/3740. 22Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen, Betänkande av (SOU 2012:39), s. 17. 23Stenbeck, T. (2007). Definitioner på funktionsentreprenad, Juridisk 3/2007, s. 818831. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR utförandeentreprenader, efter att ha överlåtit åt att avgöra vilken kategori av de två varje ingående kontrakt i mätningen ska tillhöra. Risk för missförstånd kring begreppen menar att det finns risk för missförstånd i kommunikationen mellan , regeringen och beträffande kontraktsformerna. Medvetenhet om att gränserna är flytande och delvis subjektiva samt att begreppen genomgått en utveckling är viktigt för att förstå iakttagelser och slutsatser i denna rapport. Vilken grad av styrning som behövs för att uppnå samhällsekonomisk effektivitet och fördelningen av risker, vinster och förluster mellan de privata företagen och den offentliga beställaren är frågor som engagerar både folkvalda och allmänhet. Detta kan medföra att även värderingar och olika aktörers perspektiv kan ha påverkat vad olika aktörer ansett att totalentreprenad och funktionskrav betyder eller bör betyda. TRAFIKVERKETS UPPHANDLING AV VÄGAR OCH JÄRNVÄGAR GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR 3Vilken entreprenadform har lett till högst produktivitet? Syftet med delundersökningen har varit att mäta den genomsnittliga effektivitetsskillnaden mellan entreprenadformerna och hur skillnaden beror på ett antal övriga omständigheter i entreprenaderna. För att besvara frågan har analyserat nya insamlade data för ett hundratal investeringskontrakt med kvantitativa och statistiska metoder. har levererat underlaget. En av totalentreprenadens teoretiska fördelar är att dess större frihetsgrad för entreprenören borde leda till mer infrastruktur för pengarna, det vill säga högre produktivitet. har därför undersökt om totalentreprenader har lett till högre produktivitet än utförandeentreprenader. Efter att ett tiotal prestationsrelaterade faktorer såsom väglängd, järnvägslängd, broarea, befintlig trafik, tätbebyggelse med mera beaktats har totalentreprenader inte lett till högre produktivitet. Totalentreprenaderna har enligt mätningen i genomsnitt haft lägre produktivitet, men skillnaden var inte signifikant. Inte heller har stora entreprenader generellt haft en högre produktivitet än mindre entreprenader, vilket hade varit en indikation på uppnådda stordriftsfördelar. Som möjliga orsaker till att totalentreprenaderna inte har lett till den förväntade högre produktiviteten har identifierat bland annat större risker, mindre konkurrens och de praktiska svårigheterna med att formulera funktionskrav och att följa upp dem. TRAFIKVERKETS UPPHANDLING AV VÄGAR OCH JÄRNVÄGAR har inte inom ramen för granskningen kunnat presentera någon empiribaserad beräkning av totalentreprenaders produktivitets- eller kvalitetsvinst i förhållande till övriga entreprenadformer.24 Det har gått de första totalentreprenaderna prövades. har därför bedömt det angeläget att genomföra en mätning, trots de svårigheter som och deras motsvarigheter i andra länder vittnat om, och att inget resultat kan bli helt fritt från felkällor och reservationer. 3.3Totalentreprenader har inte haft högre produktivitet har mätt produktiviteten i senast öppnade väg- och järnvägssträckor som byggts med totalentreprenad som entreprenadform. Dessa har jämförts med utförandeentreprenader , 20072011. Till mätningen valdes kontrakt ut så slumpmässigt som möjligt utifrån de förhållanden som råder inom . Bristen på förteckningar över kontrakten, har inneburit att har överlåtit åt att efter bästa förmåga slumpa fram kontrakten enligt instruktion. Efter bortfall av ett 20-tal kontrakt på grund av olämplig anläggningstyp, orimliga data och liknande, återstod 107 kontrakt som kunde användas i analysen. Av dessa utgjorde 25 deletapper inom verksamhetsområdet Stora projekt och resterande 82 är kontrakt inom verksamhetsområdet . Ungefär hälften var järnvägsprojekt och hälften vägprojekt. Fyrtiotvå var totalentreprenader och 65 var utförandeentreprenader. Metoden för urval, genomförande och analys redogörs närmare för i bilaga 3. Efter att ett tiotal prestationsrelaterade faktorer såsom väglängd, järnvägslängd, spårväxlar, broarea, befintlig trafik och tätbebyggelse vägts in visade sig totalentreprenaderna inte ha haft högre produktivitet än utförandeentreprenader. 24 Totalentreprenad är en av entreprenadformerna. Entreprenadform är en av kontraktsformerna. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR Mätningens resultat i diagramform har operationaliserat produktiviteten i anläggningsinvesteringar till att vara anläggningens förväntade kostnad (S, schablonvärde)25 i förhållande till dess verkliga kostnad (V). Schablonvärdet är den kostnad som kan förväntas utifrån kontraktets omfattning och kombination av väglängd, järnvägslängd, broarea och liknande. Väglängden i meter med mera multipliceras med en styckkostnad som i denna granskning beräknats statistiskt och summeras till ett värde per kontrakt. Se vidare bilaga 3. I figur 1 visas hur produktiviteten (S/V) beror på den verkliga kostnaden (V)26. Observationer ovanför linjen 1,00 har högre produktivitet än genomsnittet och vice versa. Produktivitet (S/V) på lodräta axeln och verklig kostnad (V) utefter vågräta axeln. Observera logaritmisk skala utefter båda axlarna. Produktivitet (S/V) 1 10 100 1 000 10 000 V mnkr Okulärt syns inte någon tydlig produktivitetsskillnad mellan entreprenadformerna. En sådan skulle ha uttryckt sig i att den ena färgen generellt hade dominerat den övre eller den undre delen av diagrammet. I figuren har de beräknade produktivitetsvärdena per kontrakt kalibrerats uppåt för att genomsnittsproduktiviteten ska bli 1,00. 25Schablonvärdet motsvarar det som i granskningen 2011:7 Trafikverkens produktivitet kallades G, genomsnittsvärdet. För närmare information om skillnaderna mellan mätningarna, se bilaga 3. 26Av produktionstekniska skäl är figuren inte uppdaterad med de senaste beräkningarna som utförts, vilket påverkar enskilda produktivitetsvärden men inte generella mönster och slutsatser. TRAFIKVERKETS UPPHANDLING AV VÄGAR OCH JÄRNVÄGAR I genomsnitt hade totalentreprenaderna enligt beräkningar icke-signifikant lägre produktivitet.27 Det innebär att TE (totalentreprenad) har haft negativ påverkan inom stickprovet men att den på grund av spridningen mellan observationerna inte är signifikant. Skälen till valda såväl som alternativa antaganden och överväganden diskuteras närmare i bilaga 3. Det är troligt att en del av spridningen mellan observationerna beträffande produktiviteten beror på fel i inrapporterade data och att några av entreprenaderna inte låter sig beskrivas relevant med de variabler som ingår i produktivitetsberäkningen. Mätresultaten bör tolkas med vederbörlig försiktighet. menar dock att det är viktigt att analyser genomförs utifrån bästa förmåga med de förutsättningar som finns. Perfektionism kan annars hindra utvecklingen och leda till att indikationer på fel inte leder till någon korrigering. Två anbud, anbudet för bron över och anbudet för dess anslutningar, har lagts in i diagrammet fast slutkostnaden ännu inte är känd, som ett exempel på hur produktivitetsmätningar kan användas framåtsyftande. Eftersom produktiviteterna ligger över genomsnittet verkar ha genomfört upphandlingarna relativt väl. I figur 1 borde eventuella stordriftsfördelar ha kunnat avläsas i form av en punktsvärm med stigande tendens åt höger i diagrammet. Någon sådan tendens syns dock inte. De matematiska analyser som genomförts, och som redovisas i bilaga 3, talar snarare för avtagande produktivitet. Detta ger anledning för att utreda när stora kontrakt är ändamålsenliga. 27 p-värdet blir cirka 0,3.