prop · GZ03164 · 2012-07-05 00:00:00 — har överskridit FN:s mål om en biståndsvolym på av bruttonationalinkomsten (BNI) och har en procent av BNI utgjort den s.k. biståndsramen. var utfallet av det svenska biståndet , vilket motsvarar av BNI. Skillnaden mellan beslutad biståndsram i budgetpropositionen och det utfall som rapporteras till /DAC beror bl. a. på förändringar av BNI och skillnader mellan belopp som budgeteras och belopp som rapporteras enligt /DAC:s riktlinjer. I den svenska biståndsramen ingår kostnader, s.k. avräkningar, från andra delar av statsbudgeten som klassificeras som bistånd av /DAC. Det är bl. a. kostnader för flyktingar från utvecklingsländer i . Dessa kostnader motiveras utifrån såväl ett biståndsperspektiv som internationell humanitär rätt. ska kunna hjälpa en person i behov av skydd såväl i ett flyktingläger i som att bekosta omhändertagandet av en flykting han eller hon befinner sig i . Tabell 1.4 Utfall för utgifter inom andra utgiftsområden som inkluderas i biståndsramen, 2011 Kostnader för mottagande av Övrigt (biståndsandel av medlemsavgift till EU, mm) Bilateralt och multilateralt bistånd utvecklingssamarbete kanaliseras till samarbetsländerna i form av bilateralt och multilateralt bistånd. Bilateralt bistånd är ett samarbete mellan ett givarland och ett mottagarland (samarbetsland). En del av det bilaterala biståndet kanaliseras genom multilaterala organisationer (s.k. multibi-stöd) och organisationer i det civila samhället. I länder med auktoritära regimer eller i sviktande stater innebär samarbetet med organisationer i det civila samhället en särskilt värdefull tillgång till kanaler och information. Med multibi-bistånd avses insatser som kanaliseras via en multilateral organisation men där insatsen är öronmärkt för ett specifikt ändamål eller till ett specifikt land. Multilateralt bistånd är enligt /DAC det stöd som kanaliseras till utvecklingsländerna genom basbudgetstöd till multilaterala organisationer som FN, , regionala utvecklingsbanker och utvecklingsfonder. Basbudgetstödet går till organisationernas verksamhet i sin helhet. Det är sedan organisationernas styrelse och ledning som beslutar om hur medlen ska användas. I det multilaterala biståndet ingår också bidrag till EU:s gemensamma bistånd, det s.k. EU- biståndet. uppgick multilaterala bidrag till EU- biståndet till ca , varav finansierades via Europeiska utvecklingsfonden (). andel av EU-budgeten var . Tabell 1.5 Svenskt bistånd per biståndskanal, 2011 Andel av totalt bistånd Källa: Preliminär rapportering till /DAC, 2011 De multilaterala organisationer som fick mest svenskt stöd 2011, både basbudgetstöd och multibi-stöd från UD och Sida inräknat, var FN (sammanlagt ), Världsbanksgruppen (ca 3,5 miljarder) och EU (ca 2,5 miljarder). Tabell 1.6 Utbetalat stöd till 25 multilaterala organisationer 2011 EU (KOM, inkl.EDF) Det bilaterala biståndet hanteras i huvudsak av Sida, som bl. a. har till uppgift att genomföra de samarbetsstrategier som regeringen beslutar om. Det multilaterala biståndet hanteras till stor del av . Även andra myndigheter bedriver utvecklingssamarbete inom sina kompetensområden. Tabell 1.7 Svenskt bistånd per myndighet, 2011 Källa: Preliminär rapportering till /DAC, 2011 Den enskilt största sektorn i utvecklingssamarbetet genom Sida 2011 var demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Denna sektor svarade för av stödet. Det humanitära biståndet står för . Diagram 1.5 Svenskt utvecklingssamarbete genom Sida per huvudsektor (milj. kronor) förmedlades av Sidas utvecklingssamarbete via program. Detta motsvarade av det totala biståndet genom Sida. Av dessa var generellt budgetstöd och organisationsstöd. gick till sektorbudgetstöd, gick till sektorbudgetstöd med poolfinansiering och gick till stöd till specifikt program genom en organisation. Av det totala utvecklingssamarbetet genom Sida förmedlades via projekt och via experter. Tabell 1.8 Svenskt utvecklingssamarbete genom Sida per samarbetsform, 2011, (tkr) 9559 735 () varav generellt budgetstöd för fattigdomsbekämpning varav sektorprogramstöd med poolfinansiering varav stöd till specifikt program genom en organisation Projekt (projektstöd) 6 007 935 () 717 104 () varav utbildningsprogram i samarbetsländer Totalt utvecklingssamarbete genom Sida Bilaga 2 Resultatrapport om multilateralt utvecklingssamarbete tema demokrati och mänskliga rättigheter Urval och metod ............................................................................. roll och arbete.................................................... 3.2Resultat inom området demokrati och mänskliga Human Rights (EIDHR).................................. Financing instrument for development cooperation (DCI) ........................................... Europeiska utvecklingsfonden () ............. Assistance (IPA) .............................. European Neighbourhood Policy (ENPI)........ Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP)............................................................ Slutsatser och lärdomar.................................................... 4 FN-organisationer och ............................................. 4.1FN:s och mandat att främja demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter ............................... roll och arbete.................................................... 4.3Trender i de multilaterala organisationernas sätt att arbeta med demokrati och mänskliga rättigheter ............. 4.4Vilka förutsättningar, begränsningar och komparativa fördelar har de multilaterala organisationerna inom området demokrati och MR?............................................ 4.5Att följa upp resultat av multilaterala organisationers verksamhet inom demokrati och mänskliga rättigheter....85 4.6Resultat inom området demokrati och mänskliga Slutsatser och lärdomar.................................................. Slutsatser och lärdomar.................................................. Multilaterala organisationer och EU arbetar med demokratiutveckling och mänskliga rättigheter i varierad utsträckning. De bidrag som ger till multilaterala organisationer som basbudgetstöd går till hela organisationens budget. Detta innebär att genom basbudgetstödet 2011 stödjer det arbete som multilaterala organisationer bedriver för demokratiutveckling och mänskliga rättigheter och därmed bidrar även till resultaten som dessa organisationer redovisar 2011. På samma sätt bidrar till EU:s resultat inom demokrati och mänskliga rättigheter. stöd till EU:s utvecklingssamarbete finansieras genom avgift för medlemskap i , förutom Europeiska utvecklingsfonden () som ligger utanför den reguljära budgeten och till vilken medlemsstaterna gör separata inbetalningar. Denna rapport behandlar multilaterala aktörer som har att främja demokrati och mänskliga rättigheter som en del av sitt mandat och sådana som arbetar mer indirekt med demokrati och mänskliga rättigheter. Rapporten presenterar och redovisar resultat från EU, , FN:s internationella barnfond (), Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR), och International . När det gäller EU:s verksamhet har regeringen i denna rapport valt att redovisa resultat från EU:s huvudsakliga finansiella instrument för stöd till demokrati och mänskliga rättigheter. Instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) är EU:s huvudsakliga tematiska instrument för att främja den tematiska prioriteringen demokrati och De geografiska instrument som framförallt är relevanta för stöd till demokrati och mänskliga rättigheter är instrumentet för utvecklingssamarbete (DCI), Europeiska utvecklingsfonden (), instrumentet för medlemskapsstöd (IPA) och grannskapsinstrumentet (ENPI). Dessutom kanaliseras stöd genom budgeten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP). redovisningssystem gör det svårt att systematiskt spåra resultat. dagsläget möjliggör redovisningssystemet vare sig en samlad eller instrumentspecifik resultatredovisning av EU:s stöd till demokrati och mänskliga rättigheter som integrerar tematiska och finansiella aspekter och återger en samlad bild av de olika insatser som genomförs. Rapporten redogör därför för resultat per instrument. att analysera resultat inom demokrati och mänskliga rättigheter skiljer sig dock åt mellan de olika instrumenten. är pådrivande i frågor som rör demokratisering, mänskliga rättigheter och rättighetsperspektivet i utveckling i en lång rad Urvalet av multilaterala organisationer (OHCHR, UNDP, , och ) som har gjorts för baseras på de valda organisationernas målsättningarna i policy för utveckling och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet. Granskningen har utgått ifrån de mål och resultatförväntningar som varje organisation har ställt upp och de utgångspunkter som har fastställts av FN eller i mandat. OHCHR bidrar specifikt till att främja demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter utifrån sin roll att främja ett rättighetsperspektiv inom hela FN-systemet. UNDP har valts ut eftersom organisationen har ett brett och relativt öppet mandat att främja demokratiska institutioner och demokratisk utveckling som en integrerad del av fattigdomsbekämpning. har valts för att belysa hur en multilateral organisation arbetar utifrån ett specifikt rättighetsperspektiv. Eftersom inte har något explicit mandat att främja demokratisk utveckling eller mänskliga rättigheter, har regeringen valt att redogöra för resultat av det omfattande arbete som bedriver inom området god samhällsstyrning (good governance). International har valts ut i och med organisationens specialisering på demokratifrågor. Det är en mellanstatlig organisation, men kan inte likställas med FN och multilaterala utvecklingsbanker eftersom den inte har lika många medlemsländer. Resultatanalysen baseras på resultatinformation i EU, UNDP, , , och senaste tillgängliga årsrapporter. Utöver denna dokumentation har nio svenska utlandsmyndigheter6 särskilt ombetts att rapportera om de multilaterala utvecklingsorganisationernas inklusive EU:s resultat och effektivitet på landnivå. Svenska utlandsmyndigheter i och , liksom det nordiska valkretskontoret vid i , har också bidragit med rapportering om de fyra organisationernas verksamhet och syn på resultat på huvudkontorsnivå. Under avsnitten om EU och de multilaterala organisationerna redovisas hur deras respektive arbete och resultat förhåller sig till regeringens policy för demokrati och mänskliga rättigheter. Exempel på insatser och resultat återges för EU:s arbete och respektive organisation. Slutsatser och lärdomar dras per avsnitt om EU, FN organisationerna och samt . Demokrati och mänskliga rättigheter är två av EU:s grundläggande värden, och ska också genomsyra de externa relationerna samt det gemensamma utvecklingssamarbetet. Detta fastslås i såväl Lissabonfördraget som det centrala policydokumentet European Consensus on Development. Främjandet av dessa övergripande värden sker dels genom politisk dialog och diplomatiska initiativ, dels genom 6 , , , DR , , , , finansiellt stöd kanaliserat genom EU:s externa finansiella instrument. 2011/12:164 EU stödjer demokrati och mänskliga rättigheter genom ett flertal finansiella instrument i många olika länder och kontexter. Lissabonfördraget har medfört ökade möjligheter för EU att arbeta som global aktör, inte minst i främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter som är ett integrerat mål för EU:s yttre åtgärder. EU:s arbete ligger i linje med regeringens tre prioriterade fokusområden: medborgerliga och politiska rättigheter, demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer, samt demokratiseringens aktörer. 3.1Sveriges roll och arbete Regeringen anser att ett MR- och demokratiperspektiv bör genomsyra EU:s utvecklingssamarbete, och driver dessa frågor i EU-arbetet. Demokrati och mänskliga rättigheter prioriteras och bevakas i förhandlingar om policyer och program i rådsarbetsgrupper, genomförandekommittéer och andra relevanta forum. Genom dialog med övriga medlemsstater, kommissionen, EEAS och övriga relevanta aktörer verkar för att EU i största möjliga utsträckning ska beakta demokrati och mänskliga rättigheter i utformandet och genomförandet av sina policyer. förespråkar, i dialog med övriga aktörer inom EU, starkare stöd till insatser som främjar demokrati och mänskliga rättigheter inom EU:s utvecklingssamarbete. har varit den medlemsstat som tydligast drivit vikten av att säkerställa att jämställdhet genomsyrar genomförandet av utvecklingssamarbetet. 3.2Resultat inom området demokrati och mänskliga rättigheter Redovisningen i denna rapport bygger på senast tillgänglig information i EU årsrapport . finansiella bidrag till respektive instrument är samma andel av instrumentets totalbelopp som andel av medlemsstaternas totala inbetalningar till EU-budgeten. bidrog med ca till EU:s budget, vilket motsvarar av medlemsstaternas totala inbetalningar (total national contribution), som uppgick till 103 . bidrog därmed med av respektive externt finansiellt instruments totala storlek. Se tabell nedan för ungefärliga bidrag till respektive instrument. Den verksamhet av instrumenten som är DAC-fähig finansieras av svenskt bistånd. bidrag till EU-biståndet var 2010 ca och 2011 ca 2, . inom ramen för den (miljarder euro)/ av Rubrik 4 enligt EU-budgeten (2,7 Kommissionen tillhandahåller ingen samlad redovisning av medlemsstaternas finansiella bidrag till de respektive externa finansiella instrumenten. betalade in till . 3.2.1European Instrument for Democracy and Human Rights (EIDHR) Det huvudsakliga tematiska instrumentet för stöd till demokrati och mänskliga rättigheter är EIDHR. Instrumentet har som syfte att stödja demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen i länder som inte är medlemmar i . Instrumentet kompletterar och förstärker EU:s övriga externa bistånd genom att i huvudsak ge stöd via civilsamhällesorganisationer; ofta i länder där EU inte samarbetar direkt med regeringen. Via EIDHR finansieras exempelvis valobservationsmissioner, basstöd till FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna (OHCHR) och verksamhet som omfattas av EU:s riktlinjer för bl.a. MR-dialog, MR-försvarare, dödsstraff, tortyr samt kvinnor och barn i väpnad konflikt. Instrumentet arbetar genom sin responsstrategi med främjandet av fem övergripande mål. Främjandet av mänskliga rättigheter i områden och regioner där dessa hotas, stärkt roll för civilsamhällesorganisationer som främjare av mänskliga rättigheter och demokratiska reformer, dialog om mänskliga rättigheter och stöd för Skr. 2011/12:164 ökad transparens i demokratiska valprocesser. EIDHR är verksamt i 1300 projekt världen över och stödet kanaliseras genom projekt och program. I vissa avseenden är EIDHR likt strategi för särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet. Det gäller bl.a. det faktum att delar av stödet utlyses genom öppna ansökningsförfarande och även att de har möjlighet att ge stöd till ett procentuellt sett väldigt litet antal insatser. Båda har också en komponent som möjliggör skyndsamma insatser på individnivå. Något som diskuterats är möjligheten att kunna ge stöd till av Kommissionen redan kvalitetssäkrade insatser som ansökt om stöd via EIDHR men som p.g.a. bristande resurser inte kunnat beviljas stöd. finansierade EIDHR fler än 60 projekt ämnade att bekämpa tortyr, till ett värde av . Enligt en extern utvärdering av EU:s arbete med främjandet av mänskliga rättigheter har detta arbete bland annat haft framgång i , och . Fokus låg på implementering av EU:s riktlinjer, rehabiliteringen av tortyroffer, träning i mänskliga rättigheter för domarväsendet och kriminalvårdare, inrättande av nationella förebyggande ramar, samt rättshjälp för att försvara offer från orättvisor. EIDHR har bidragit till och deras projekt för att utbilda en poliskår som respekterar och skyddar både de mänskliga rättigheterna och barnens rättigheter i , . Projektet startade och pågår , bidraget uppgick till . EIDHR har även bidragit till efter de kravaller som pågick efter valet . Projektet lanserades i landet och syftar till att uppmuntra politisk delaktighet bland underrepresenterade grupper och implementeringen av demokratiska reformer för att öka transparens och ansvarsutkrävande. Ytterligare exempel på insatser är 40 projekt i inriktat på bl.a. övervakning av MR-situationen i landet, fortsatt stöd för grundläggande friheter och främjandet av sociala och ekonomiska rättigheter. Den korta implementeringsperioden för EIDHR:s strategipapper (2011- 2013) medför att det är för tidigt att dra definitiva slutsatser vad gäller graden av instrumentets måluppfyllnad under nuvarande strategiperiod. En stor anledning till detta är bristen på tydliga resultatindikatorer som tenderar att vara för generella. Ett antal interna tematiska (t.ex. tortyr, dödsstraff, demokrati) utvärderingar har dock genomförts för att värdera instrumentets relevans och effektivitet.8 Varje enskild tematisk utvärdering inbegriper en överblick av tidigare och pågående EIDHR- aktiviteter och bidrar med analyser och rekommendationer för utformandet av framtida strategier. Vidare publicerades en extern tematisk utvärdering av EU:s arbete för främjande av de 9Thematic Evaluation of Commission support to respect of Human Rights and Fundamental Freedoms, Evaluation for Commission, 2011 mänskliga rättigheterna , som påvisade att de tematiska instrumenten, EIDHR i synnerhet, betraktas som de mest användbara kanalerna för EU:s arbete på området. Utvärderingen tydliggör också att det finns en stor potential att i ökad utsträckning använda sig av de geografiska instrumenten vilket kan skapa synergier för det totala arbetet. Positiva aspekter på EIDHR som instrument är: 1)Möjligheten för EIDHR att verka självständigt utan tillstånd från samarbetslandets regering i känsliga politiska kontexter. 2)Instrumentets potential att nå lokala från staten oberoende aktörer. 3)Relevansen av de målsättningar som eftersträvas inom de tematiska instrumenten. 4)Möjligheten att anpassa insatser efter lokala förutsättningar och således göra specifika målformuleringar i olika länder eller regioner. 5)Det låga bidragsbeloppet som tillgängliggör samarbete med lokala gräsrotsinitiativ. 6)Den relativt stora medvetenheten om instrumentet hos lokala organisationer. Den externt tematiska utvärderingen visade att det även finns strukturella begränsningar i instrumentet som negativt påverkar dess kapacitet att påverka MR-situationen i länder. 1)Den relativt begränsade resursallokeringen både till instrumentet i sin helhet men framförallt i respektive land. 2)Den korta implementeringsperioden för projekt som stöds. 3)Bristen på hållbarhet för insatser i länder med långvariga problem med omfattande brister i respekten för de mänskliga rättigheterna. 4)Auktoritära länders motstånd mot stöd för mänskliga rättigheter vilket bl.a. manifesterar sig i restriktiv lagstiftning vad gäller civilsamhällesorganisationers möjligheter att verka och att ta emot extern finansiering. Utvärderingen visar därmed på ett antal tvetydigheter. som instrumentet tillgängliggör samarbete med gräsrotsinitiativ och når lokala aktörer i frontlinjen förefaller inte instrumentet uppnå sin potential på grund av instrumentets relativt små resurser givet det faktum att EIDHR verkar i ett väldigt stort antal länder. Insatsernas korta implementeringsperiod och bristen på hållbarhet i regioner och länder där det råder stor brist på respekt för de mänskliga rättigheterna. Slutsatsen är därför att instrumentet möjligtvis är lättillgängligt men mer finns att göra för att uppnå de hållbara konkreta resultat som eftersträvas. De tematiska utvärderingar som gjorts pekar även på ett antal andra slutsatser. Bland annat är det angeläget med ökad dialog med och mellan olika aktörer, att det i översynen av projekten finns behov av en mer noggrann och systematisk extern och intern kontrollmekanism och att insatser riktade mot avgränsade frågor är mer troliga att uppnå resultat i specifika länder eller sektorer än bredare projekt som verkar globalt. Den tematiska utvärdering som gjorts av insatser i pekar på ett antal konkreta förbättringsutrymmen inom instrumentet. Bland annat uppfattas ansökningsförfarandet som byråkratiskt och svårt vilket kan avskräcka mindre civilsamhällesorganisationer från att ansöka. huvudsakliga finansieringen har gått till internationella CSO:er även om Skr. 2011/12:164 det är mer kostsamt än att samarbeta med lokala CSO:er, nätverk eller plattformar vilka skulle kunna ha stort inflytande på MR-situationen i . Avslutningsvis pekar rapporten på att bristen på uppföljning från EU-delegationen gör det svårt att värdera hur effektivt projekt är administrerade. En översyn av detta förfarande bör ske, särskilt med tanke på att den externa utvärderingen pekar på att det finansiella stödet genom EIDHR oftast kan utgöra en livlina för CSO:er som verkar för mänskliga rättigheter i en utsatt miljö. Detta är i synnerhet fallet för de CSO:er som inte tillhör internationella nätverk eller andra finansiella organ. Operativa lärdomar kan dras från de tematiska utvärderingar som gjorts. Både interna och externa uppföljningsmekanismer inom ramen för det multilaterala samarbetet bör stödjas och uppmuntras; mer frekvent dialog med mottagande organisationer för att öka relevansen och även fokus på vissa särskilda frågor eller sektorer kan effektivisera arbetet och leda till mer synliga och mätbara resultat. Vidare kan även större satsningar under på lokal nivå leda till mer effektiva resultat som det är kostnadseffektivt. En kombination av insatser på lokal respektive global nivå liksom olika arbetsmetoder såsom t.ex. påverkansarbete i kombination med kapacitetsutveckling. Utlandsmyndigheternas (UM) intryck av det tematiska instrumentet går isär. Somliga beskriver instrumentet som väl fungerande medan andra anser att instrumentet är tidsödande och byråkratiskt. Det framhålls av UM att samordning saknas mellan givarna för stöd till civila samhället vilket gör summorna svårhanterliga för lokala organisationer. Trots de påpekade bristerna anses instrumentet i sin helhet vara relevant rent substansmässigt. 3.2.2Financing instrument for development cooperation (DCI) DCI kanaliserar geografiskt stöd till länder i , och samt tematiskt stöd med vidare utvecklingsfokus som komplement till detta. Stöd till demokrati och mänskliga rättigheter är vägledande för instrumentet. Inom ramen för DCI finns geografiska program som stödjer samarbete med 47 utvecklingsländer i , och , Gulfregionen (, och ) och . Därtill finns tematiska program vars användande inte är begränsat på samma sätt som de geografiska. De tematiska programmen stödjer exempelvis åtgärder relaterade till miljö och en hållbar hantering av naturresurser, ickestatliga aktörer, livsmedelssäkerhet samt migration och asyl. I EU:s årsrapport redogörs för en mängd åtgärder inom ramen för DCI. Framsteg identifieras i de geografiska programmen. Exempelvis i , där av befolkningen fortfarande lever i fattigdom och där omfattande inkomstskillnader kvarstår, stödjer DCI kampen mot fattigdom genom att främja social sammanhållning och stödja regional integration. Trots den stora ojämlikheten är Skr. 2011/12:164 på väg att uppnå millenniemålen gällande extrem fattigdom, barnadödlighet och tillgång till säkert dricksvatten och grundläggande sanitet. EU bidrar aktivt till att ska uppnå så många som möjligt av millenniemålen. Enligt EU:s årsrapport 201110, går det bra eller mycket bra för av programmen i , vilket innebär en ökning jämfört . I EU:s årsrapport redovisas DCI:s verksamhet på ett omfattande sätt. EU:s rapportering gör det emellertid svårt att spåra specifika insatser resulterade till demokrati och mänskliga rättigheter inom ramen för instrumentet. Detta kan härledas till att dessa två områden inte återfinns som specifika allokerinsgrubriker för de tematiska programmen inom ramen för instrumentet.