prop · GZ0398 · 2012-03-19 00:00:00 — Bl.a. Energimarknadsinspektionen och har efterfrågat ett tydliggörande kring hur som elnätsföretagen ska få för att anpassa systemen och inleda timmät- ningen efter att begäran har inkommit. Inspektionen har föreslagit . Med den lösning som regeringen nu föreslagit så underlättas i viss mån hanteringen för elnätsföretagen. Regeringen bedömer att en övergång till timmätning i normalfallet bör kunna ske från det att elhandelsföretaget anmält att kunden ingått ett avtal som förutsätter timmätning. Regeringens förslag: Ändringen i ellagen träder i kraft . Förslaget i promemorian: Överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslogs att ändringen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Som redovisats ovan anför elnätsföretagen , , och att reformen bör senareläggas. anför att 18 månader behövs och att reformen bör skjutas . anför att mer tid för genomförandet behövs, men att ikraftträdandet åtminstone bör anpassas till uppdateringarna av . De flesta remissinstanser har inte någon synpunkt på ikraftträdandet. MGT Support anför att det är viktigt att reformen inleds . Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna ändringen av 3 kap. 11 § ellagen (1997:857) utgör en ändring av tariffregleringen. Någon särskild övergångsbestämmelse bedöms inte behövas. Vissa mätfrågor måste dock regleras på förordnings- och föreskriftsnivå. I jämförelse med vad som föreslogs i promemorian bör ändringen senareläggas något. Regeringen bedömer att det inledningsvis kommer att vara ett begränsat antal elkonsumenter som är intresserade av att ingå nya avtal som förut- sätter timmätning, men att fler och fler kommer att intressera sig i takt med att nya avtalsformer och produkter växer fram. Det är angeläget att inte den föreslagna reformen skjuts . anför så kan det vara lämpligt att anpassa ikraftträdandet till en uppdate- ring av den s.k. . Ändringen föreslås träda i kraft Prop. 2011/12:98 . I propositionen presenteras ett förslag som förenklar möjligheterna för elkonsumenterna att ingå avtal som förutsätter timmätning av elförbruk- ningen. De som berörs av förslagen är i första hand elnätsföretagen och elkunderna. Även elhandelsföretagen berörs, främst genom att nya former av avtal med elkunderna blir möjliga. På den svenska elmarknaden verkar ungefär 120 elhandelsföretag och 170 elnätsföretag. Av elhandelsföretagen är 6 stora företag, 12 medelstora företag och ungefär 100 småföretag. Av elnätsföretagen är 4 stora företag, 9 medel- stora företag och ungefär 160 småföretag. Det bör förtydligas att det i detta skede inte går att beräkna de totala kostnaderna eftersom dessa beror på hur många kunder som väljer att ingå avtal som förutsätter timmätning. Förslaget om att elkonsumenterna ska kunna ingå avtal om leverans av el som förutsätter timmätning utan att debiteras för mätningen innebär merkostnader för elnätsföretagen. Eftersom en större mängd uppgifter än måste hanteras i samband med mätning och rapportering medför detta kostnader för elnätsföretagen. har i sin rapport efter intervjuer med närmare 140 elnätsföretag uppskattat att den årliga kostnaden ökar med per kund som övergår till timmätning. Denna kostnad avser dock till stor del hanteringen av uppgifter inom dagens system med dygnsvis timavräkning. Med en möjlighet för elnätsföretagen att även fortsättningsvis hantera kunderna med en schablonberäkning inom balansavräkningen bedöms kostnaden bli väsentligt lägre. En engångskostnad uppstår i de fall mätarutrustning eller insamlings- utrustning behöver bytas ut. Kostnaden för att byta ut mätarutrustning har av uppskattats till i genomsnitt per kund. Med den lösning som regeringen nu föreslår, där timmätning sker på kundens initiativ, kan det bli svårare för elnätsföretagen att planera en optimal installation av utrustningen och det är möjligt att kostnaden blir något högre. Enligt den utredning som presenterades i rapporten klarar emellertid av de installerade mätarna av att hantera timmätning, men att systemen för insamling och kommunikation kan behöva uppgraderas. Kostnaden för det enskilda elnätsföretaget blir därför beroende av vilken utrustning som finns installerad och vilka Prop. 2011/12:98 uttagskunder som väljer att ingå avtal som förutsätter timmätning. Kostnaderna för elnätsföretagen bör också vägas mot de förväntade positiva effekterna. Ett av huvudsyftena med en övergång till timmätning är att begränsa effektuttaget. Om tillräckligt många uttagskunder bidrar till minskade effekttoppar kommer detta att i viss mån minska elnätsföretagens behov av investeringar i näten. Elhandelsföretagen orsakas liksom elnätsföretagen något ökade kost- nader på grund av att en större mängd mätvärden måste hanteras. Energi- marknadsinspektionen har bedömt att kostnadsökningen blir väsentligt lägre än för elnätsföretagen och uppskattat denna till ca per kund och år för elhandelsföretagen. Den stora förändringen för elhandels- företagen blir emellertid den utökade möjligheten att ingå nya former av avtal med elkunderna. Konsekvensen av att elnätsföretagen orsakas vissa merkostnader blir att nättarifferna kan öka något. Bedömningen är att det inledningsvis kommer att vara ett begränsat antal elkonsumenter som kommer att vara intresserade av att byta till timmätning eftersom marknaden med elavtal som erbjuder priser som följer ett timpris är relativt liten. I takt med att både nya avtals- former och marknaden för tjänster och utrustning som drar nytta av timmätning växer fram kommer antalet intresserade elkonsumenter att öka. För kundkollektivets del bör risken för något ökade nättariffer vägas mot nyttan av att kunna påverka både elförbrukningen och elkostnaden. Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) En elanvändare som begär att elförbrukningen ska mätas på annat sätt än enligt de föreskrifter som meddelats med stöd av 10 § ska av nätkoncessionshavaren debiteras merkostnaden för denna mätning och för rapporteringen av resultaten av dessa mätningar. Om mätningen av elanvändarens förbrukning därvid kräver en annan mätutrustning än vid mätning enligt de nämnda föreskrifterna ska elanvändaren debiteras kostnaden för mätaren med tillhörande insamlingsutrustning och för dess installation i uttagspunkten. Andra kostnader för mätning än de som nämnts får inte debiteras enskilda elanvändare. Trots det som sägs i första stycket får en elanvändare, som ingått ett avtal om leverans av el som förutsätter att mängden överförd el ska mätas , inte debiteras merkost- nader för detta. Tvister i frågor som avses i första eller andra stycket prövas av nätmyndigheten. En tvist prövas dock inte om det visas att ansökan om prövning kommit in till nätmyndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part under dennes senaste kända adress. Enligt huvudregeln som återfinns i första stycket ska nätkoncessions- havaren debitera elanvändaren för de merkostnader som uppstår om elanvändaren begär att mätning och rapportering ska ske på annat sätt än enligt de föreskrifter som meddelats med stöd av 10 §. De föreskrifter som åsyftas finns i förordningen (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering av överförd el. Av 16 § i förordningen framgår att för elanvändare som ingår i en förbrukningsprofil, dvs. elanvändare med ett säkringsabonnemang om högst , ska mätresultatet avse över- förd el under högst en kalendermånad. Ändringarna i första stycket är enbart av språklig karaktär. Av ändringen i andra stycket följer att en nätkoncessionshavare trots bestämmelsen i första stycket inte får debitera en elanvändare, som ingått ett avtal om leverans av el som förutsätter att mängden överförd el ska mätas , för de merkostnader som kan uppstå för detta. Ett avtal som förutsätter timmätning behöver inte innebära att priset ändras varje timme. Även ett avtal där priset är olika under t.ex. perioder av hög respektive låg last förutsätter att den överförda elen kan mätas varje timme. De merkostnader det är fråga om är, förutom kostnaden för mätning och för rapporteringen av resultaten av mätningen, även i före- kommande fall kostnaden för mätaren med tillhörande insamlings- utrustning och för dess installation i uttagspunkten. Det är det elhandels- företag som ingått avtalet med elanvändaren som gentemot elnätsföre- taget hanterar begäran om att elen ska mätas . Om elanvända- ren begär att elförbrukningen ska mätas på annat sätt än gäller fortfarande att nätkoncessionshavaren ska debitera elanvändaren för de merkostnader som uppstår. Paragrafen har utformats i enlighet med Paragrafen behandlas i avsnitt 4. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig över prome- för aktiva elkonsumenter: , Kammar- rätten i , Förvaltningsrätten i , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), , , , , Energi- marknadsinspektionen, , , , , , (), kommuner och landsting, Svenskt näringsliv, Företagarna, , , , Oberoende elhandlare, Elmateriel Leveran- törernas förening, Konsumenternas Elrådgivningsbyrå, konsumenter, Fastighetsägarna , , , , , MGT Powersupport, , , (). Av dem har Riksrevionen, (), kommuner och landsting, Företagarna, , , Konsumenternas Elrådgiv- ningsbyrå, konsumenter, , och avstått från att yttra sig. Därutöver har , och inkommit med yttrande. Promemorians förslag till lagtext Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 11 § ellagen (1997:857) ska ha följande lydelse. En elanvändare som begär att En elanvändare som begär att hans elförbrukning skall mätas på annat sätt än enligt de föreskrifter annat sätt än enligt de föreskrifter som meddelats med stöd av 10 § som meddelats med stöd av 10 § debiteras merkostnaden för denna debiteras merkostnaden för denna mätning och för rapporteringen av mätning och för rapporteringen av resultaten av dessa mätningar. resultaten av dessa mätningar. mätningen av elanvändarens för- mätningen av elanvändarens för- brukning därvid kräver en annan brukning därvid kräver en annan skall elanvändaren debiteras kost- ska elanvändaren debiteras kost- naden för mätaren med tillhörande naden för mätaren med tillhörande insamlingsutrustning och för dess insamlingsutrustning och för dess installation i uttagspunkten. installation i uttagspunkten. Andra kostnader för mätning än Andra kostnader för mätning än de som nämnts får inte debite- de som nämnts får inte debite- ras enskilda elanvändare. ras enskilda elanvändare. som sägs i första stycket får inte mängden överförd el och dess fördelning över tiden ska mätas debiteras merkostnaden för detta. Tvister som avses i första eller andra stycket prövas av nätmyndig- heten. En tvist prövas dock inte om det visas att ansökan om prövning kommit in till nätmyndigheten senare än efter det att nät- koncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part under dennes senaste kända adress. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 11 § ellagen (1997:857) ska ha följande lydelse. En elanvändare som begär att En elanvändare som begär att hans elförbrukning skall mätas på annat sätt än enligt de föreskrifter annat sätt än enligt de föreskrifter som meddelats med stöd av 10 § som meddelats med stöd av 10 § debiteras merkostnaden för denna debiteras merkostnaden för denna mätning och för rapporteringen av mätning och för rapporteringen av resultaten av dessa mätningar. resultaten av dessa mätningar. mätningen av elanvändarens för- mätningen av elanvändarens för- brukning därvid kräver en annan brukning därvid kräver en annan skall elanvändaren debiteras kost- ska elanvändaren debiteras kost- naden för mätaren med tillhörande naden för mätaren med tillhörande insamlingsutrustning och för dess insamlingsutrustning och för dess installation i uttagspunkten. installation i uttagspunkten. Andra kostnader för mätning än Andra kostnader för mätning än de som nämnts får inte debite- de som nämnts får inte debite- ras enskilda elanvändare. ras enskilda elanvändare. som sägs i första stycket får inte en elanvändare som ingått ett avtal om leverans av el som förut- sätter att mängden överförd el och dess fördelning över tiden ska mätas debiteras mer- kostnaden för mätningen. Tvister i frågor som avses i första eller andra stycket prövas av nät- myndigheten. En tvist prövas dock inte om det visas att ansökan om prövning kommit in till nätmyndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part under dennes senaste kända adress. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2002:121. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Timmätning för aktiva elkonsumenter Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunnige biträdd av departementssekreteraren . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Avsikten med lagförslaget är att en elanvändare ska kunna få sin elför- brukning timmätt utan några merkostnader. Av författningskommentaren framgår att det inte enbart är fråga om merkostnader hänförliga till själva mätningen som inte får debiteras, utan även de andra former av mer- kostnader som nämns i 11 § första stycket. Lagrådet anser att detta bör framgå av lagtexten. Lagrådet ställer sig vidare frågande till om uttrycket dess fördelning över tiden behövs när tidsintervallet redan är bestämt. Bestämmelsens andra stycke skulle vid ett beaktande av dessa synpunkter kunna lyda: Andra kostnader för mätning än de som nämnts får inte debiteras enskilda elanvändare. Trots det som sägs i första stycket får en elanvän- dare, som ingått ett avtal om leverans av el som förutsätter att mängden överförd el ska mätas , inte debiteras merkostnader för detta. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , , Hatt, Ek, . Föredragande: statsrådet . Regeringen beslutar proposition 2011/12:98 Timmätning för aktiva elkonsumenter.