prop · GZ03122 · 2012-03-20 00:00:00 — har anfört att man utgår från att försäkringsföretagen även i fortsättningen får fråga efter och registrera den försäkrades kön för användning i den interna riskanalysen, bl.a. vid bestämning av köns- neutrala och ett rättvisande värde på försäkringstekniska avsättningar, den dominerande posten på skuldsidan av ett företags balansräkning. har bedömt att den föreslagna lagänd- ringen inte förbjuder detta, men ansett att en förtydligande kommentar om detta skulle vara värdefull. Om denna bedömning inte är korrekt kan det enligt leda till allvarliga konsekvenser när det gäller osäkerhet om det framtida försäkringsutfallet jämfört med . Det innebär bl.a. att företagen måste lägga in större säkerhetsmarginaler Prop. 2011/12:122 vid sin premiebestämning. Detta leder i sin tur normalt till att försäk- ringarna blir dyrare för konsumenter och andra försäkringskunder. Även har kommenterat frågan om könsneutralitet med att det behövs ett klarläggande av i vilket eller vilka skeden kravet på köns- neutralitet infaller. dom innebär att det finns ett krav på försäkrings- företagen att tillämpa könsneutrala beräkningar av och ersätt- ningar. Kommissionen har i sitt meddelande uttalat att användningen av kön som en riskbedömningsfaktor inte är förbjuden i alla avseenden, utan att sådan användning är tillåten vid beräkningen av och ersätt- ningar på aggregerad nivå, förutsatt att den inte leder till differentiering på individnivå. Enligt artikel 5.1 i direktiv /113/EG får använd- ningen av kön som en faktor vid beräkningen av och ersättningar i samband med försäkringar inte resultera i att skillnader uppstår i enskilda personers och ersättningar. Lagändringen bör alltså inte medföra något hinder för försäkringsföretagen att använda sig av upp- gifter om kön i bolagens interna hantering. 6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Förslaget till lag om ändring i diskriminerings- lagen ska träda i kraft . Äldre bestämmelser ska gälla för försäkringsavtal som har ingåtts före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser ska även gälla om ett försäkringsavtal som ingåtts före ikraftträdandet till följd av avtalet förlängs efter ikraftträdandet. I andra fall gäller paragrafen i sin nya lydelse. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- slag. I promemorian föreslås att i alla fall då förnyelse skett av försäk- ringsavtal efter ikraftträdandet av lagändringen, ska paragrafen gälla i sin nya lydelse. Remissinstanserna: akademikers centralorganisation har tillstyrkt föreslagen övergångsbestämmelse. har inte haft någon invändning mot förslaget men anfört att det är viktigt att definitionen av vad som avses med nya kontrakt tydliggörs, en synpunkt som också framfört. har med hänvisning till exemplen i kommissionens meddelande med riktlinjer haft synpunkter på vilka avtalssituationer som ska betraktas som nya respektive gamla försäk- ringskontrakt och anfört att det är viktigt att förarbetena utformas på ett sätt som inte är inskränkande eller begränsande i förhållande till rikt- linjerna. Kvinnolobby har anfört att bestämmelsen bör träda i kraft och motsatt sig att äldre bestämmelser ska gälla för redan ingångna försäkringsavtal. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag Enligt dom i mål Association belge des Consommateurs Test-Achats ASBL m.fl. mot Conseil des ministres är undantaget från principen om likabehandling av kvinnor och män i artikel 5.2 i direktiv /113/EG ogiltigt, med verkan . Orsaken till detta datum var att ansåg att det behövdes en lämplig övergångsperiod för att marknaden inte ska utsättas för alltför plötsliga förändringar. Regeringen anser att en sådan övergångsperiod är motiverad vid en motsvarande ändring i diskrimineringslagen. Förslaget till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) bör därför lämp- ligen träda i kraft . Kvinnolobby har krävt att en omedelbar översyn görs så att redan ingångna försäkringar anpassas till EU-direktivet. akademikers centralorganisation har framfört att det är viktigt att ha en övergångsbestämmelse som den föreslagna, som innebär att de nya reglerna ska tillämpas endast på nya avtal och avtal som förnyas efter ikraftträdandet. Av artikel 5.1 i direktiv /113/EG framgår att förbudet mot användning av olika och ersättningar för kvinnor och män avser nya kontrakt. Beträffande synpunkten från Kvinnolobby konstaterar regeringen att det varken följer av direktivet eller EU-dom- stolens dom eller är lämpligt med en omedelbar anpassning av ingångna försäkringar till den nya regleringen. En naturlig utgångspunkt för en övergångsbestämmelse bör vara att äldre bestämmelser ska gälla för försäkringsavtal som har ingåtts före ikraftträdandet av den nya bestäm- melsen. Den nya bestämmelsen om könsneutralitet vid beräkningen av försäkringspremier och ersättningar bör därför tillämpas på nya försäk- ringskontrakt. Någon definition av vad som avses med nya kontrakt finns inte i direktivet. Det framgår inte heller av dom vad som avses med nya kontrakt. Frågan är exempelvis om förlängningar av ettåriga avtal faller in under begreppet och hur utökningar av befintliga avtal ska bedömas. Kommissionen har i sitt meddelande, när det gäller frågan vad som utgör nya kontrakt, konstaterat att begreppet i detta sammanhang måste ges en EU-autonom tolkning samt gett den allmänna anvisningen att regeln om könsneutralitet i artikel 5.1 ska tillämpas om ett avtal ingås som kräver alla parters uttryckliga accept, inbegripet ändringar av befint- liga avtal, och den sista accept som krävs för att avtalet ska kunna ingås ges eller . Kommissionen har även gett exempel på avtalssituationer som ska betraktas som nya respektive gamla kontrakt. Begreppet nya kontrakt förefaller i detta sammanhang ta sin utgångspunkt i att det alltjämt är ett gammalt kontrakt om de föränd- ringar eller förlängningar som sker ligger inom ramen för det som parterna ursprungligen avtalat om. Med andra ord, om parterna i sitt avtal har möjliggjort för någon av parterna att justera villkoren i avtalet, torde det fortfarande vara fråga om samma avtal även om denna möjlighet utnyttjas. Att ett förbehåll om en rätt att ändra en försäkring vid slutet av en premieperiod utnyttjas eller att uttag av kompletterande försäkrings- skydd görs, hindrar då inte att äldre regler kan tillämpas så länge som justeringarna ligger inom ramen för det ursprungliga avtalet. Enligt försäkringsavtalslagen (2005:104) förnyas tidsbegränsade för- säkringar normalt automatiskt om inte någon uppsägning görs. Denna reglering finns dock inte när det gäller företagsförsäkring men där synes frågan vara av mindre intresse i detta sammanhang. Det anses i svensk rätt traditionellt som att ett nytt försäkringsavtal har uppkommit vid en sådan förnyelse. Regeringen anser emellertid att övergångsbestämmelsen i diskrimineringslagen bör utformas med beaktande av kommissionens meddelande och begreppet nya avtal eller nya kontrakt bör i brist på annat tolkningsunderlag bedömas utifrån det tillkännagivande som kommissionen har presenterat. Det innebär att försäkringsavtal som, till följd av parternas avtal, automatiskt förlängs vid utebliven uppsägning efter ikraftträdandet, inte bör betraktas som nya avtal vid tillämpningen av övergångsbestämmelsen. I samband med en förnyelse enligt försäkringsavtalslagen kan även försäkringsvillkoren justeras inom ramen för vad som följer av den så kallade kontraheringsplikten, dvs. den skyldighet som försäkrings- bolagen generellt har att bevilja alla som så önskar en sådan försäkring som man normalt tillhandahåller allmänheten. Sådana villkorsjusteringar kan ske för enskilda avtal eller för hela försäkringsbestånd. Eftersom detta, liksom den automatiska förnyelsen av avtal, är väsentligt för såväl försäkringstagaren som försäkringsgivaren, kan det antas att sådana regleringar finns som villkor i de flesta försäkringsavtal på marknaden, antingen uttryckligen eller genom hänvisning till regleringen i försäkringsavtalslagen. Även utan en uttrycklig sådan reglering kan det i många fall anses vara parternas avsikt att ett ingånget försäkringsavtal automatiskt ska förlängas. Som regel bör alltså de försäkringsavtal som redan ingåtts och som fortsättningsvis endast förlängs, och eventuellt justeras enligt vad som följer av sådana villkor, anses som gamla kontrakt. Naturligtvis är det tänkbart att försäkringsvillkor i vissa sär- präglade fall kan genomgå så pass genomgripande förändringar vid en sådan justering att det av denna anledning kan diskuteras om det är samma avtal. Det måste överlämnas till rättstillämpningen att bedöma var de yttre gränserna för begreppet går. Eftersom försäkringsbolagen har möjlighet att anpassa villkoren för försäkringen i samband med att för- säkringsavtal förnyas, finns det dock inget som hindrar att försäkrings- företagen då justerar villkoren så att de blir könsneutrala. Om det sker en flytt av en försäkring enligt den nuvarande flytträtten i försäkringsavtalslagen så bygger detta på att försäkringstagaren i detta sammanhang ingår ett avtal med den nya försäkringsgivaren till vilket försäkringen kan överföras. Eftersom det i detta fall inte är fråga om ett rent partsbyte inom ramen för det ursprungliga avtalet, så har det i dessa fall förts nya avtalsförhandlingar mellan en försäkringstagare och hans eller hennes nya försäkringsgivare. I dessa fall bör det således ha tillkommit ett nytt avtal enligt det EU-rättsliga begreppet. 7.1Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män dom (C-236/09 Test-Achats) innebär ett tydliggörande av grundläggande rättigheter och jämställdhet mellan könen inom EU- rätten. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Genom att undantaget för försäkringar och kön i diskrimineringslagen tas bort som ett resultat av domen från tas ytterligare ett steg mot målet att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män i samhället. 7.2Konsekvenser ur ett konsumentperspektiv Med utgångspunkt från olika typer av försäkringar med könsdifferentie- rade baserat på försäkringstekniska och statistiska uppgifter kan det konstateras att konsumenterna påverkas olika av ett förbud mot könsdifferentiering beroende på vilken försäkringsprodukt eller gren det handlar om. Den gemensamma nämnaren är dock att de genomsnitt- liga försäkringspremierna för privat tecknade försäkringar kan förväntas bli högre och försäkringarna därmed bli dyrare. gör Finans- inspektionen i sitt remissvar bedömningen att effekterna av de föreslagna ändringarna på försäkringspremier i normalfallet kommer att bli måttliga. Bedömningen görs att premierna, vid måttliga beståndsföreningar, efter lagändringen sannolikt hamnar någonstans mellan dagens för kvinnor respektive män. De enda kvantitativa beräkningar som gjorts på området finns i en rapport från från konsultföretaget i vilken slutsatsen dras att de könsneutrala priserna sannolikt blir högre än ett viktat medelvärde av könsdifferentierade priser, bl.a. till följd av att även andra kostnader (anpassningar, ändring av modeller, marknadsföring, moturval, etc.) tillkommer. I sammanhanget är det dock helt avgörande att domstolens utslag medger att försäkringsföretagen även fortsättnings- vis har möjlighet att använda kön för beräkningen av sina försäkrings- tekniska avsättningar. Som tidigare konstaterats ska domstolens utslag tolkas som att försäkringsföretagen även fortsättningsvis får använda sig av uppgifter om kön vid försäkringstekniska beräkningar. Det kommer alltså att vara möjligt att samla in, spara och använda uppgifter om kön eller könsrelaterad information för beräkning av och ersättningar på aggregerad nivå så länge detta inte leder till 5 The impact of a ban on the use of gender in insurance, december 7 2011. Oxera, baserat i , och , är ett oberoende europeiskt konsultföretag som specialiserat sig på nationalekonomisk analys inom olika sektorer. Analysen baseras på data från sju europeiska länder (, , , , , och ) och syftar till att studera effekterna av könsneutral prissättning på pensionsförsäkringar, dödsfallsförsäkringar och motorförsäkringar. en differentiering på individnivå. Försäkringsföretag kommer att kunna Prop. 2011/12:122 använda variabeln kön för reserveringar, intern prissättning, prissättning av återförsäkring och marknadsföring. När det gäller premiesättning för liv- och sjukförsäkringar kommer det att vara möjligt, trots regeln om könsneutralitet, att genomföra differen- tiering på basis av andra riskfaktorer såsom hälso- eller familjehistorik (som i sin tur kan påverkas av vilket kön försäkringstagaren tillhör). Att försäkringsföretag på detta sätt i större utsträckning kommer att behöva förlita sig på ingående och detaljerad information om den enskilde för att kunna fastställa kan leda till ett ökat ingrepp i den enskildes personliga integritet. Det får ses som en negativ konsekvens av EU-dom- stolsutslaget att den integritetsmässigt förhållandevis neutrala variabeln kön fortsättningsvis inte får användas för individuell premiesättning. För vissa typer av försäkringar där kön behövs för fysiologisk differentiering (t.ex. vid prostata-, bröst- eller livmoderhalscancer) kommer det fortsatt att vara möjligt att använda sig av nämnda risk- faktorer. Kommissionen konstaterar därför också i sitt meddelande att det kommer att vara möjligt att erbjuda könsspecifika försäkringsprodukter för att kunna täcka in förhållanden som endast eller huvudsakligen avser män eller kvinnor. Regeringen delar denna bedömning. När det gäller användningen av andra faktorer som starkt korrelerar med könstillhörighet kommer även dessa att vara möjliga att använda och ge upphov till prisdifferentiering så länge som de utgör verkliga riskfaktorer i sig själva. Konsekvenserna av att de genomsnittliga försäk- ringspremierna för privat tecknade försäkringar förutses öka blir i och med detta mer begränsade. Dock kan ändå vissa välfärdskostnader för- väntas i termer av att det kan uppstå underförsäkring i samhället om fler till följd av förbudet väljer att inte teckna försäkring. När det gäller kvantifiering av konsekvenserna av domstolens utslag är det en svår uppgift att försöka sätta siffror eller konkreta belopp på de effekter som kan förutses drabba konsumenter och försäkringsbransch. Det finns inte heller någon sådan beräkning av effekterna gjord för svenska förhållanden.6 Ovan nämnda analys av ett urval länder i kan åtminstone tjäna som ett riktmärke för uppskattning av effekterna på och därmed konsumenterna. För livförsäkring påverkas premierna sannolikt på olika sätt eftersom dessa bestäms dels av dödssannolikhet, dels av livslängd. När det gäller dödsfallsförsäkringar innebär det sannolikt att män inte längre får betala relativt högre än jämnåriga kvinnor (vilket har varit fallet nu pga. dödssannolikheten). Genom könsneutral fördelning (exempelvis genom ett viktat medelvärde av nuvarande , där vikterna utgörs av andel kvinnor och män) av riskerna på kollektivet kan således kvinnor för- väntas få betala högre än vad de gör . 6 På uppdrag av har däremot skrivit en rapport, Försäkringsföretagen och Principen om Likabehandling. rapport beräknas att kvinnors i snitt förväntas öka med 34 Prop. På motsvarande sätt uppskattas det att mäns kan Slutsatsen som dras av detta är att män förväntas få samma utbetalningar som med könsdifferentierad prissättning, trots att de betalar in mindre med könsneutral prissättning. Det förväntade resultatet av detta är att balansen i sammansättningen av portföljerna kan förväntas slå över mot det kön som har de mer fördelaktiga villkoren. Dessa moturvalseffekter kan komma att ytterligare förstärka de uppskattade konsekvenser som rapporten pekar på. När det gäller livförsäkring påverkas sannolikt även storleken på pensionsutbetalningar då dessa är kopplade till livslängd. För att säker- ställa att utbetalningar räcker livsvarigt för kvinnor, som statistiskt sett i snitt lever , kan både utformning och kostnader () för för- säkringar förväntas påverkas framöver för både män och kvinnor. I rapporten beräknas att pensionsförsäkringspremierna kan stiga med i snitt för kvinnor, medan de kan sjunka med i snitt för män. Män kan förväntas få högre när det gäller sjukförsäkringar när den högre sjukligheten bland kvinnor inte får avspeglas i premiesättningen. I denna del finns dock inga kvantitativa beräkningar gjorda i ovan nämnda rapport. Utgångspunkten för motorförsäkring är de skillnader i statistiskt baserade skadekostnader som föranlett högre för män jämfört med kvinnor. Premierna kan nu förväntas öka för kvinnor när skadekostnaden inte får fördelas över kollektivet baserat på variabeln kön. Detta blir särskilt påtagligt för yngre kvinnor där åldersvariabeln då slår igenom med full kraft. Statistiskt finns betydande könsskillnader där yngre män uppvisar högre skadekostnader än unga kvinnor. När den högre skade- kostnaden för män inte längre kommer att kunna avspeglas i premiesätt- ningen finns risk för att kvinnor kan få högre . Risken för mot- urval kommer visserligen att begränsas av att trafikförsäkringsdelen är obligatorisk, men ökade kan leda till att vissa kvinnor kommer att avstå från att teckna antingen delkasko- eller vagnskadeförsäkring. Fler män kommer motsatt sannolikt teckna dessa försäkringar. Ur kollektivets perspektiv kan de genomsnittliga skadekostnaderna därmed förväntas öka, vilket i förlängningen kan ge utslag på de genomsnittliga premierna i form av höjningar. Rapporten uppskattar att kvinnors i snitt kommer att öka och mäns sjunka . Endast privata försäkrings- och pensionsavtal som är frivilliga och inte har att göra med en anställning berörs av dom. Direktiv /113/EG är tillämpligt om den enskilde anställde skulle sluta ett försäkringsavtal direkt med försäkringsföretaget utan inblandning av arbetsgivaren (könsneutralitet gäller). De privat tecknade pensionsförsäkringarna kommer att behöva tillämpa Prop. 2011/12:122 könsneutrala . Detta skulle teoretiskt innebära att det månatliga belopp som betalas ut blir detsamma för kvinnor och män, givet att det sparade kapitalet är lika. Den omedelbara effekten av detta är, givet det faktum att kvinnor statistiskt lever , att kvinnor i snitt totalt sett kommer att få större belopp utbetalade än män (om avtalen berättigar livsvariga utbetalningar). Kostnaderna för utbetalningstäckning kan förväntas bli större i sin hel- het för försäkringsföretagen om inte de utbetalade månadsbeloppen får differentieras med avseende på kön (livslängd). Det kommer sannolikt att leda till höjda för samtliga försäkringstagare för att försäkrings- företagen ska kunna finansiera de extra kostnader som följer av att könsneutrala månadsbelopp måste betalas ut till kvinnor (med längre livslängd). Det riskerar att leda till att män går över till privat sparande medan kvinnor stannar kvar i befintlig försäkringslösning. 7.3 Konsekvenser för försäkringsbranschen Försäkringstanken bygger på att olika kundkollektiv gemensamt delar på kostnader för de skador som uppkommer. Grundprincipen är att varje grupp ska bära sina egna kostnader. Kommissionens uppfattning, som regeringen delar, att försäkringsföretagen även fortsättningsvis ska tillåtas att ta hänsyn till kön vid de försäkringstekniska beräkningarna, medför att osäkerheten blir lägre gällande sammansättningen av försäkringskollektivet än om principen om könsneutralitet även skulle gälla den inre riskanalysen. Bilden kompliceras av att försäkrings- produkter skiljer sig åt och att försäkringsföretagen arbetar på olika sätt med att bedöma sina risker. Riskerna ser också olika ut mellan olika försäkringsföretag eftersom försäkringskollektiven skiljer sig åt. finns skillnader mellan hur stora och små försäkringsföretag kan hantera Detta är en följd av hur stor andel av riskerna som kan hanteras internt i försäkringsföretaget jämfört med hur stor andel som behöver återförsäkras hos ett återförsäkringsföretag. Ju större försäkringsföretag, desto större risker kan vanligen företaget ta själv. Till detta kommer att det även finns skillnader mellan olika medlemsstater när det gäller både marknadsmässiga och lagstiftningsmässiga förutsättningar. Ett antal av de problem som lyfts från ett svenskt perspektiv relaterar I domen slår fast att artikel 5.2 i direktiv /113 är ogiltig med verkan Av artikel 5.1 framgår att förbudet mot könsdifferentierade avser nya avtal, vilket även föreslås av regeringen. Även definitionen av och ersättningar har varit oklar. inte av domstolsutslaget framgått i vilket eller i vilka skeden som kravet på könsneutralitet infaller. Som tidigare anförts, delar regeringen den uppfattning som kommissionen uttryckt i sitt meddelande, dvs. försäkringsföretagens möjligheter att använda sig av uppgifter om kön i de försäkringstekniska beräkningarna inte påverkas av domstolens utslag. Detta begränsar konsekvensernas omfattning. Genom att kön får registreras och användas i den interna riskberäkningen kan för- säkringsföretagen bättre hantera risken för moturval (sned riskfördel- Det kommer dock fortfarande att vara så att vissa grupper kommer Prop. 2011/12:122 att få subventionera andra grupper till följd av att utbetalningsfasen måste vara könsneutral. Det innebär att utformningen av premie- sättningen leder till att dåliga risker gynnas på bekostnad av bättre risker, vilket medför att riskkollektivets eller gruppens samlade skadeutfall efter hand försämras. Inbetalda riskerar att inte täcka de avtalade utbetalningarna. Dessa negativa effekter förstärks med längden på av- talen. Det kan leda till att utbudet av livsvariga pensionsförsäkrings- produkter kan komma att begränsas till förmån för kortare utbetalnings- villkor. En försäkringsteknisk utmaning som dom kan för- väntas innebära för försäkringsföretagen är att identifiera andra variabler än kön som möjliggör en rättvis riskbedömning utifrån kollektivets perspektiv och som inte innebär integritetsproblem. Att kön ses som förhållandevis oproblematiskt ur ett integritetsperspektiv förklaras av att det vanligen inte är bekymmersamt för den enskilde att uppge kön i motsats till exempelvis sexuell läggning. Vidare är kön en variabel som lätt kan vederläggas och bevisas i motsats till mer livsstilsrelaterade faktorer (såsom rökning eller farliga fritidsaktiviteter). En annan liknande variabel är ålder, som kan förväntas få än större betydelse mot bakgrund av dom. Variabeln ålder är dock en viktig faktor i fastställandet av , särskilt när det gäller motorförsäkring där en bilförare betalar nästan hälften av vad en förare under gör. En annan trolig utveckling är att marknaden för olika typer av grupp- lösningar kommer att öka inom olika produktgrenar eftersom moturvals- risken där är begränsad. Dels beräknas premierna i sänder, dels fastställs premierna med hänsyn till gruppens sammansättning och gällande premietariff. Alla i kollektivet ingår och moturvalseffekten uteblir därmed. Den lägre graden av individualisering gör produkten mindre komplex och kostsam, men innebär även begränsade valmöjlig- heter för den enskilde. 7.4Konsekvenser för miljön och de integrationspolitiska målen m.m. Förslaget om att undantaget för kön och försäkringar tas bort kan inte förväntas ge några miljöpåverkande effekter eller någon påverkan på om de integrationspolitiska målen nås. Förslaget förväntas inte heller få några ekonomiska konsekvenser för den offentliga sektorn. Vissa välfärdskostnader skulle dock kunna uppstå om fler människor till följd av förbudet mot könsdifferentierade skulle välja att inte teckna försäkring. Förslaget till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) Förslaget behandlas i avsnitt 5. Paragrafen har ändrats på så sätt att tredje stycket med undantagen från det allmänna diskrimineringsförbudet när det gäller varor, tjänster eller bostäder har flyttats till en ny paragraf, 12 a §. Förslaget behandlas i avsnitt 5. Paragrafen är ny.