prop · H0031d35 · 2012-09-20 00:00:00 — De främjandeplaner som har införts för varje land har bidragit till att öka långsiktigheten och effektiviteten i främjandet och har stärkt samplaneringen av aktiviteter runt om i världen liksom samordningen mellan affärsfrämjandet och främjandet av Sverigebilden. deltagande i i Yeosu i på temat Open Spirit of Innovation är exempel på ett framgångsrikt samarbetsprojekt mellan stat och näringslivets intressenter, där näringslivet har tagit en aktiv del. () har 2011 och på ett framgångsrikt sätt förenat målet om garantigivning för svensk exportindustri på gynnsamma villkor med restriktionen att verksamheten ska vara självbärande och i enlighet med gällande statsstödsregler. I spåren av finanskrisen och eurokrisen har EKN anlitats i många fler affärer och på tidigare oproblematiska marknader. växer ekonomin i andra delar av världen och den svenska exporten ökar på tillväxtmarknaderna. Detta ger nya möjligheter för svensk export. Tillsammans med en ökad riskmedvetenhet hos företag och banker har detta lett till en fortsatt hög efterfrågan på EKN:s tjänster. De exporterande företagens efterfrågan på garantier drivs av en återhämtning i exportindustrin kombinerad med fortsatt osäker konjunktur och därmed kvardröjande riskaversion. Kännedomen om EKN:s roll som exportfrämjare och kunskapen om EKN:s garantierbjudande fortsätter att vara hög hos stora svenska exportföretag och banker. EKN arbetar för att öka kännedomen hos små och medelstora företag och lokala bankkontor, i syfte att bredda kundbasen och underlätta för fler småföretag att exportera. Små och medelstora företags övergripande kännedom om EKN har därmed ökat. Den förstärkta kapaciteten hos Aktiebolaget () och den utökade exportkreditgarantiramen hos EKN har tillmätts stor betydelse av det svenska näringslivet. EKN och SEK har bidragit till det internationella arbetet i EU och . SEK har genom sin exportfinansiering medverkat både med finansiering och med rådgivning i flera viktiga affärer till förmån för svensk exportindustri. Under den finansiella krisen i hade SEK en fortsatt central roll som långivare till den svenska exportnäringen. De åtgärder som blev ett resultat av propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86), har medfört att SEK haft bättre förutsättningar att stödja de svenska exportörerna i ett läge då bankerna inte hade möjlighet att bevilja företagen exportkrediter. Även om ingen av faciliteterna har utnyttjats har de haft betydelse som stödjande åtgärder för SEK:s tillgång på kapital och möjligheter att finansiera ett stort antal viktiga exportaffärer, 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 vilket kraftfullt har påtalats av representanter för det svenska näringslivet. I synnerhet har låneramen varit betydelsefull för verksamheten. () har redovisat att man undertecknat ett tilläggsavtal med SEK med anledning av beslutet att förlänga låneramen att gälla . Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) har genom sin verksamhet bidragit till utländska direktinvesteringar i från såväl mogna marknader som tillväxtmarknader samt till att stärka svenska kompetenskluster inom exempelvis IT och telekom och Life Science- området. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera Myndighetens för utländska investeringar i investeringsfrämjande verksamhet i . Syftet var att få ett fördjupat kunskapsunderlag om verksamheten med tanke på den då pågående översynen av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjandet, inte minst med anledning av de synpunkter på verksamheten som framförts. I Statskontorets slutrapport i fjärran En översyn av Invest Kinaverksamhet (2011:35) påpekades bl.a. effektivitets-, styrnings- och organisationsrelaterade problem beträffande myndighetens Kinaverksamhet. Invest har därefter vidtagit ett antal åtgärder för att tillmötesgå denna kritik. har i en granskning av årsredovisningen för Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) iakttagit vissa oklarheter kring finansieringen av projekt med strukturfondsmedel från Europeiska regionala utvecklingsfonden och de redovisningsmässiga kraven som ställs för sådana projekt. Som nämnts har handelsministern fastlagt en vision om att fördubbla exporten till 2015. Ett centralt inslag i visionen är en öppnare och mer handelsvänlig EU-marknad. Den inre marknaden utgör en i det europeiska samarbetet och innebär fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital mellan 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 EU:s 27 medlemsstater samt genom även , och . Av den svenska varuexporten gick 2011 till den inre marknaden och av import kom därifrån. Regeringen verkar för att den inre marknaden ska fungera väl genom att motverka handelshinder och andra restriktioner mot den fria rörligheten. En väl fungerande inre marknad skapar förutsättningar för att öka tillväxten, sysselsättningen och välfärden. är regeringens expertmyndighet när det gäller EU:s inre marknad. Myndigheten ska bl.a. förse regeringen med expertstöd genom att tillhandahålla kvalificerade underlag och analyser. En viktig uppgift är att bistå regeringen i arbetet med att verka för att regelverket på EU-nivå utvecklas så att den fria rörligheten gynnas. Kollegiet ska också hjälpa myndigheter i tillämpningen av EU-reglerna. har även i uppgift att sprida information om den inre marknaden med syftet att företag och privatpersoner i större omfattning ska utnyttja de möjligheter som den inre marknaden ger. har vidare av regeringen tilldelats ett flertal uppgifter som syftar till att få den inre marknaden att fungera bättre. Swedac är ansvarig myndighet för frågor om teknisk kontroll och är nationellt ackrediteringsorgan med ansvar för samordning av marknadskontroll samt för frågor om reglerad mätteknik. Swedacs arbete med kontroll av att varor och tjänster uppfyller gällande krav, förbättrar den inre marknadens funktionssätt och ger myndigheten en nyckelroll på den inre marknaden. påverkades arbetet på inremarknadsområdet särskilt av Europeiska kommissionens meddelande, den s.k. Inremarknadsakten, med förslag om tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden Gemensamma insatser för att skapa tillväxt KOM(2011) 206 slutlig (2010/11: FPM112). Detta presenterades efter en omfattande offentlig konsultation. Den svar på kommissionens konsultation innehöll konkreta åtgärdsförslag, bl.a. baserade på grundliga analys av tänkbara svenska prioriteringar. har regeringen i samarbete med ett tiotal likasinnade EU-länder betonat behovet av tillväxtstimulerande åtgärder och reformer på inremarknadsområdet. Som ett resultat av sam- arbetet, bl.a. i form av möten på ministernivå i (juli) och (november), har gemensamma förslag på åtgärder avseende tjänstehandel, smart lagstiftning och utvecklingen av en digital inre marknad skickats till kommissionen och rådet. har fortsatt att lägga särskild vikt vid e-handel och har färdigställt en rapport om hinder mot e-handel på den inre marknaden. presenterade Europeiska kommissionen ett meddelande om e-handel, Den digitala inre marknaden, e-handel och onlinetjänster, KOM (2011) 942 (2011/12: FPM110). har det danska ordförandeskapet fokuserat på dessa frågor. Regeringen välkomnar detta arbete och har parallellt identifierat viktiga åtgärder som syftar till att underlätta den gränsöverskridande e- handeln. Åtgärdslistan grundar sig delvis på och på information från handelsministerns hearing om e-handel på EU:s inre marknad där företag, organisationer och berörda myndigheter deltog. För att hjälpa myndigheter att tillämpa EU- rätten har kollegiet bl.a. utarbetat en Inremarknadsguide för kommuner samt hållit och deltagit i seminarier och andra riktade aktiviteter för branschorganisationer, myndigheter och kommuner. På regeringens uppdrag har kollegiet vidare informerat och spritt kunskap till myndigheter, företag och allmänheten för att öka kunskaperna om den inre marknaden och dess möjligheter. I egenskap av svenskt Solvit-center arbetar kollegiet med att lösa hinder för företag och privatpersoner på den inre marknaden. Solvit etablerades 2002 som ett informellt nätverk i syfte att lösa problem som beror på att inremarknadslagstiftningen inte tillämpas korrekt. hanterade det svenska sammanlagt 132 ärenden, vilket är något färre än 2010. Enligt kommissionens statistik löste av de ärenden där hindret uppstått i mot 2010. En stor andel av ärendena avser frågor om tilldelning av svenska personnummer. Det ska utredas vad detta beror på. En central uppgift för kollegiet är att administrera procedurer enligt tjänstedirektivet (2006/123/EG) och direktivet (98/34/EG), enligt vilka svenska regler för tjänster respektive varor ska anmälas till kommissionen och de andra EU-medlemsstaterna. Syftet är att upptäcka och motverka att nya hinder uppstår på den inre marknaden. Kollegiet har granskat 115 förslag till svenska tekniska regler (dvs. krav för användning eller försäljning) för varor, varav 30 har anmälts till kommissionen. Av de svenska regelförslag som anmäldes 2011 kom reaktioner på tolv. har lämnat reaktioner på fyra anmälda föreskrifter från andra EU- och EES-stater. Genom tjänstedirektivet infördes en anmälningsprocedur för nationella föreskrifter som innehåller krav på tjänsteutövare. anmälde 19 sådana föreskrifter, varav hälften rörde byggsektorn. gjordes även insatser för att höja medvetenheten om utländska anmälningar enligt 98/34. Vid finns också kontaktpunkter för varor och tjänster. Genom dessa funktioner hanteras, till skillnad från ovan nämnda anmälningsprocedurer, frågor om hur redan gällande regler tillämpas. I egenskap av kontaktpunkt för varor enligt förordningen (EG) 764/2008 om ömsesidigt erkännande ankommer det på att svara på frågor om vilka tekniska regler som gäller för en viss vara i samt att informera om den EU-rättsliga principen om ömsesidigt erkännande. Principen innebär att en vara som lagligen säljs i en medlemsstat också ska kunna säljas i en annan medlemsstat utan krav på ytterligare provning eller kontroll. ökade aktiviteten med frågor från näringslivet. har det gällt företagare från ett annat EU-land som vill börja sälja en viss vara i . Kontaktpunkten har funnits och antalet ärenden kan förväntas öka ytterligare i takt med att den blir mer känd. Kollegiet har informerat om varuförordningen och dess tillämpning via sin webbsida och haft möten med myndigheter. Kontaktpunkten för tjänster upprättades . Dess främsta syfte är att underlätta för tjänsteleverantörer och tjänstemottagare att hitta den information som behövs för att kunna bedriva tjänsteverksamhet i ett EU-land. Kontaktpunkten är i huvudsak webbaserad () men kompletteras av en servicefunktion. samordnar arbetet med kontaktpunkten och ansvarar för den servicefunktionen, medan ansvarar för webbsidan. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 farlig tjänsteverksamhet och tillhandahåller information till konsumenter. servicefunktion har besvarat 44 förfrågningar. Förfrågningarna har visserligen halverats , men proportionellt sett utgör numera en allt större andel av dessa renodlade frågor inom tjänsteområdet. Detta tyder på att förbättringar av informationen på webb-platsen om vad servicefunktionen gör, har gett avsett resultat. () är ett elektroniskt verktyg för informationsutbyte mellan EU-medlemsstaterna. Syftet är att underlätta det gränsöverskridande administrativa samarbetet mellan olika EU-länders förvaltningar. är nationell samordnare för IMI-systemet i . Systemet används än så länge endast för samarbete enligt tjänstedirektivet och direktivet (2005/36/EG) om yrkeskvalifikationer men ska framöver också användas inom andra områden. Swedacs huvuduppgift är att vara nationellt ackrediteringsorgan. Den som är ackrediterad har av Swedac bedömts vara kompetent att utföra en viss uppgift som provning eller kontroll. Det kan till exempel gälla laboratorier eller företag som kontrollerar hissar, livsmedel eller fordon. Ackreditering är reglerad på EU-nivå, vilket har ökat ackrediteringens betydelse för den inre marknadens funktionssätt. Genom avtal på internationell nivå erkänns också bedömningar av ackrediterade företag på global nivå. Det finns mer än 3 000 företag i som är ackrediterade av Swedac. utförde myndigheten tillsyn över mer än 2 000 ackrediterade företag. Swedac är också ansvarig myndighet för samordning av svensk marknadskontroll. Samordningen sker bl.a. genom som är placerat vid Swedac. Rådet är ett forum för informations- och erfarenhetsutbyte mellan 15 myndigheter som bedriver marknadskontroll. Rådet utarbetar en nationell handlingsplan för marknadskontroll med gemensamma åtgärder för att åstadkomma en mer effektiv marknadskontroll. En effektiv marknadskontroll ökar konsumenters förtroende för varor på den inre marknaden och skyddar också seriösa företag från osund konkurrens från aktörer vars produkter inte uppfyller gällande krav. Marknadskontrollen stärker på så sätt den inre marknadens 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Swedac deltar i flera olika arbetsgrupper och kommittéer för marknadskontroll på europeisk och internationell nivå. Dessutom utövar Swedac tillsyn över vissa typer av mätinstrument som elmätare, taxametrar och vågar samt ansvarar för marknadskontroll av ädelmetallarbeten. Standardisering bedrivs i i tre privaträttsliga organisationer, (), SEK-Svensk Elstandard och Informationstekniska standardiseringen (ITS). Dessa organisationer representerar i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet. Standardiseringsråd (SSR) har tidigare verkat som paraplyorgan med representation av de offentliga och privata huvudmännen för den svenska standardiseringen. SSR ombildades till . I standardiseringsförbundet är de tre ovan nämnda organisationerna medlemmar. Bidrag till standardiseringen lämnas statsbidrag till för dess arbete. fastställdes 2 000 nya svenska standarder, varav endast ett fåtal inte överensstämde med standarder som utarbetats i det europeiska eller internationella samarbetet. Över 5 000 svenska experter medverkade i arbetet i de pågående projekten. har bl.a. SIS i samarbete med inlett ett arbete med en svensk standard för kvaliteten i flyktingbostäder. De svenska standardiseringsorganen leder arbetet i cirka 250 internationella standardiseringsprojekt. I ett samarbetsprojekt mellan och tillsattes en koordinator vars uppgift har varit att höja medvetandet om standardiseringens betydelse och skapa ett nätverk på strategisk nivå för standardiseringsfrågor inom . Arbetet, som fortsatte , har redovisats . Arbetet bedrivs vidare i andra former. Regeringen bedömer att genom sin verksamhet på ett bra sätt har bidragit till regeringens mål om en väl fungerande inre marknad. Många funktioner när det gäller frågor om den inre marknaden är nu samlade hos . Kollegiet framstår därmed alltmer som en svensk inremarknadsmyndighet. fyller också en viktig expertfunktion genom att förse regeringen med analyser och utredningar och har en betydelsefull roll när det gäller att stödja myndigheterna i deras tillämpning av . Kollegiets informationsinsatser är av stor vikt för att sprida kunskap om den inre marknadens möjligheter till företag och privatpersoner. Regeringen bedömer vidare att genom sin verksamhet som expertmyndighet på området internationell handelspolitik på ett bra sätt har bidragit till regeringens mål om en väl genomförd internationell handelspolitik. Swedac har genomfört sin verksamhet väl i enlighet med regeringens intentioner. Myndighetens arbete med ackreditering och annan teknisk kontroll samt dess arbete inom ramen för internationella ackrediteringsorganisationer bidrar till att förbättra den inre marknadens funktionssätt och underlättar även handeln med länder utanför den inre marknaden. Swedac tillhandahåller också regeringen värdefullt expertstöd i frågor om ackreditering och marknadskontroll. Bidragen till den svenska standardiseringen har på ett effektivt sätt främjat svenska intressen i det europeiska och det internationella standardiseringsarbetet. Som nämnts har handelsministern fastlagt en vision om att fördubbla exporten till 2015, i vilken mer frihandel globalt och riktade handelsförbättringar är centrala delar. Ökad handel bidrar också till bättre förutsättningar för fattiga människor att ta större del av globaliseringens möjligheter till tillväxt, sysselsättning och fattigdomsbekämpning. Inom den internationella handelspolitiken är frihandel det övergripande målet. Regeringen eftersträvar ökad handel genom att värna och utveckla öppna, enkla, ickediskriminerande och legitima regler för internationell handel och investeringar. Ökad handel leder till tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för medborgarna. är regeringens expertmyndighet för frågor om den internationella handelspolitiken och tillhandahåller analyser och utredningar på området till regeringen. Målet för regeringens arbete med EU:s gemensamma externa handelspolitik är att bidra till tillväxt och sysselsättning, inom och EU såväl som globalt, en hållbar utveckling, ett öppet samt till en ekonomisk, demokratisk och säkerhetsbefrämjande utveckling i utvecklingsländer. Regeringens första prioritet har varit att fortsatt verka för ett ambitiöst avslut på de pågående handelsförhandlingarna i (), den s.k. Doharundan, som inleddes . Tyvärr visade det sig att Doharundan i sin nuvarande form befinner sig i en återvändsgränd, även om flera beslut som tillvaratar utvecklingsländernas intressen fattades vid WTO:s åttonde ministermöte. Regeringen har därför arbetat för framsteg på de enskilda sakområden där sådana trots allt är möjliga detta gäller inte minst handelsprocedurer, som beräknas innefatta omkring en tredjedel av de potentiella samhällsekonomiska vinsterna från Doharundan. Arbetet för multilaterala marknadsöppningar har även fortsatt utanför Doharundan. I samband med 15-årsjubileet av WTO:s Informationsteknologiavtal () i lanserades förhandlingar om en utvidgning av . WTO:s avtal om offentlig upphandling, GPA (Government Procurement Agreement) kunde efter många års förhandling slutligen uppdateras . Uppdateringen medför jämnare spelregler och att fler länder kan ansluta sig till avtalet. Överenskommelsen innebär vidare att marknadstillträdet för EU ökar med ett värde av uppskattningsvis som en följd av fler deltagande enheter, fler sektorer och sänkta tröskelvärden. var pådrivande inom EU-kretsen för att EU skulle vara en konstruktiv och central aktör i förhandlingen. Regeringen verkar för en fortlöpande dialog, i EU och internationellt, om de handelspolitiska utmaningarna i den nya globala kontexten, i syfte att lyfta fram frihandelns möjligheter och argumentera mot protektionistiska åtgärder. Detta är särskilt viktigt i ljuset av de tendenser till ökad protektionism som kan skönjas inom EU och globalt. Det arbete som bedrivs inom bidrar till att sätta ljuset på protektionistiska tendenser samt belysa 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 förändrade mönster i världshandeln och det ökade ömsesidiga beroendet. ser bilaterala och regionala frihandelsavtal som viktiga komplement till multilaterala handelsliberaliseringar inom ramen för WTO. EU har och startat och fortsatt att förhandla om frihandelsavtal med en rad länder i bl.a. , , , och vårt närområde. Förhandlingarna har i flera fall gjort betydande framsteg. Regeringen bidrog 2010 till skapandet av en internationell arbetsgrupp (Transatlantic Task Force on Trade) med uppdrag att utveckla rekommendationer för bl.a. ett stärkt transatlantiskt ekonomiskt samarbete. De centrala delarna av arbetet omfattar en rad konkreta förslag och åtgärder på hur makthavare i EU och kan agera för att stärka det transatlantiska ekonomiska partnerskapet och för att på medellång sikt stärka det multilaterala handelssystemet. Ömsesidigt erkännande av EU:s program för godkända ekonomiska operatörer (AEO) och program Customs-Trade Partnership Against Terrorism ingicks . Därmed kan företag med AEO-status i dra nytta av förenklingar vid export till . Motsvarande avtal med började tillämpas 2011. Förhandlingar med pågår. har fortsatt verkat för en mer restriktiv användning av EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder, särskilt antidumpning. Regeringen anser att EU behöver ett bättre regelverk på antidumpningsområdet som gynnar frihandel och motverkar protektionism. har även i WTO-sammanhang arbetat för att de pågående regelförhandlingarna i Doharundan ska leda till en påtagligt minskad användning av antidumpningsåtgärder i världshandeln. Resultaten både inom EU och WTO har dock uteblivit på grund av oenighet mellan olika medlemsstater. Regeringen har fortsatt varit aktiv i EU:s arbete för att säkerställa en balanserad immaterialrättslig lagstiftning och efterlevnad av denna lagstiftning i olika delar av världen, bl.a. genom förhandlingarna om ACTA (Agreement). Förhandlingarna som har förts mellan EU och dess medlemsstater samt ett tiotal andra länder avslutades . undertecknade EU och ett flertal medlemsstater, inklusive , avtalet. Mot bakgrund av kritik mot avtalet i bl.a. Europa- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 parlamentet beslutade kommissionen att hänskjuta avtalet till för ett yttrande om förenligheten med . Regeringen arbetar för att EU:s nya befogenheter på området för investeringar ska skapa bästa möjliga förutsättningar för EU:s näringsliv. Förhandlingar pågår inom EU om hur existerande bilaterala investeringsavtal ska hanteras innan dessa har ersatts av investeringsavtal på EU-nivån. En utgångspunkt är att investeringsskyddet inte ska försämras i förhållande till det skydd som ges genom de bilaterala investeringsskyddsavtalen. Tjänstesektorn har stor och ökande betydelse för tillväxt och sysselsättning i . Såväl svensk tjänsteexport som tjänsteimport har ökat markant . Vidare fortsätter utvecklingen mot ett allt starkare samband mellan varu- och tjänstehandel, där tjänstedelen stadigt växer i betydelse. Regeringen verkar för ökad frihandel inom tjänstesektorn, både inom ramen för EU:s bilaterala frihandelsavtal och i det multilaterala arbetet. lade fram ett lagförslag för EU-ländernas offentliga upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader från länder utanför EU. Stommen i förslaget innebär risk för ökad europeisk protektionism och möjliga handelspolitiska motåtgärder från tredje land. Regeringen har varit mycket tydlig i sin kritik av förslaget. ska hjälpa att lösa olika handelshinder i tredje land. Särskilda marknadstillträdesteam har upprättats på prioriterade marknader för att på plats hjälpa företagen. Det är viktigt att marknadstillträdesarbetet fortsatt blir ett effektivt hjälpmedel för svenska företag. togs inom EU fram en ny strategi för arbetet med handel och utveckling. Den bidrog till att denna strategi speglar de förändrade ekonomiska balanserna och handelsmönstren, har en framåtblickande ansats och pekar på betydelsen av ett tydligt utvecklingsperspektiv i EU:s handelspolitik. har förhandlingar slutförts om en ny förordning för EU:s allmänna preferenssystem (, GSP) så att tullförmåner utan avbrott kan fortsätta ges till utvecklingsländer. Regeringen har verkat för att förordningen utformas så att den gynnar de mest behövande. Den kommande förordningen kommer att fokusera på förmåner för de länder som är bäst i behov av dem. Länder på en högre utvecklingsnivå kommer att fasas ut ur preferenssystemet. Det lämnar utrymme att förbättra preferenserna för vissa produkter av betydelse för de länder som finns kvar i systemet. Denna förändring ligger i linje med den svenska inriktningen i utvecklingspolitiken. Förhandlingar har skett för att införa tullättnader för enligt den utfästelse som lämnades av 2010. WTO gav godkännande till att ge förmåner exklusivt till det landet. Därefter har EU internt arbetat för att omsätta godkännandet till beslutade tullättnaderna för de aktuella produkterna. förlängdes svenska tillstånd till bearbetning under tullkontroll av importerad bioetanol av .