prop · H00329 · 2012-10-24 00:00:00 — I tabell 5 nedan specificeras motsvarande modell som i tabell 3 ovan med den skillnaden att profileringsmåttet används istället för den förväntade övergångsfrekvensen till sysselsättning.69 Båda måtten mäter den förväntade arbetsinsatsen som förmedlingen behöver göra för att åstadkomma en prestation. Måtten tar alltså hänsyn till skillnader i sökandesammansättning vid de olika förmedlingskontoren. Genomsnittlig förbättringspotential i procent för perioden 20042010 med profileringsmått, förmedlingskontorsnivå. Vid jämförelse av resultaten i tabell 5 med resultaten i tabell 3 kan konstateras att de beräknade förbättringspotentialerna knappt förändras alls när det två olika måtten för att ta hänsyn till sökandesammansättning används.70 Beräkningarna tyder på att de två olika metoderna för att beräkna ett mått på sökandesammansättningen på kontorsnivå ger mycket likartade resultat. Skillnaderna i den beräknade genomsnittliga förbättringspotentialen är mindre än en procentenhet för alla åren. En närmare analys av de enskilda förmedlingskontoren visar dessutom att de beräknade effektivitetstalen endast förändras marginellt på kontorsnivå då de olika måtten används. 69Se kapitel 5 för en närmare beskrivning av skillnader mellan dessa två mått. 70I känslighetsanalyser har även modeller utan att ta hänsyn till att det finns skillnader i sökandesammansättning mellan arbetsförmedlingskontor beräknats. Resultaten av dessa beräkningar visar att det spelar stor roll för resultaten att inkludera ett mått för sökandesammansättning. När denna variabel inte inkluderas blir den genomsnittliga förbättringspotentialen mellan för den undersökta tidsperioden, det vill säga nästan dubbelt så stor genomsnittlig förbättringspotential. Beräkningar med genomsnitt av resurs- och prestationsvariabler Även om officiell statistik och andra registeruppgifter från Arbetsförmedlingen används kan det inte bortses från att det kan förekomma mätfel i data. att undersöka om förekomst av mätfel påverkar resultaten har beräkningar av effektivitetstalen utförts genom att ta ett genomsnitt av resurser och prestationer för hela perioden. Resultaten från denna känslighetsanalys visar på en förbättringspotential på när ett genomsnitt av resurser och prestationer används för hela perioden. Detta är något lägre än genomsnittet för de enskilda åren, skillnaden är dock relativt liten. drar därmed slutsatsen att om eventuella mätfel finns i data så tycks dessa inte snedvrida resultaten i någon större utsträckning. Modellspecifikation med alternativa resurs- och prestationsvariabler Inom ramen för granskningen har en mängd effektivitetsberäkningar med alternativa modellspecifikationer utförts, det vill säga med alternativa mått och definitioner på de resurs- och prestationsvariabler som ingår i modellen. Alla känslighetsanalyser har genomförts för den balanserade panelen, vilket innebär att 185 förmedlingskontor ingår i beräkningarna . De olika modellspecifikationerna som har beräknats redovisas i tabell 6. I den första modellen har personalvariabeln delats upp i två kategorier. Kategorierna är kärnpersonal samt stöd- och ledningspersonal (specifikation 1). Uppdelningen görs för att ta hänsyn till skillnader i personalsammansättning som skulle kunna tänkas ha en påverkan på förmedlingskontorens effektivitet. I nästa modell har beräkningen av stocken och flödet av inskrivna arbetssökande och arbetssökande i åtgärder ändrats. Istället för att beräkna stock och flöde separat betraktas stocken och flödet av inskrivna arbetssökande som en resursvariabel samt stocken och flödet av inskrivna i åtgärder som en annan resursvariabel (specifikation 2). I nästa specifikation har stocken av inskrivna delats upp i två variabler. En variabel som mäter stocken av inskrivna arbetssökande och en annan variabel som mäter stocken av inskrivna i åtgärder (specifikation 3). Båda dessa specifikationer genomförs för att se hur känsliga resultaten är för hur resursinsatserna i form av inskrivna vid Arbetsförmedlingen definieras. För att undersöka resultatens känslighet för hur den intermediära prestationen är definierad har de individer som fått ett arbete på deltid som kvarstår som arbetssökande separerats från resterande intermediära prestationer (specifikation 4). Motivet till detta är att de individer som fått ett arbete på deltid kan antas befinna sig närmare ett heltidsarbete på den öppna arbetsmarknaden än de individer som befinner sig i resterande åtgärder. EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR Vidare testas modellens robusthet för förändringar i de slutliga prestationerna. Istället för att separera prestationerna i dels de individer som fått ett arbete, dels de individer som påbörjat en utbildning inom det reguljära systemet betraktas dessa som en och samma prestation (specifikation 5). I denna modellspecifikation finna alltså enbart en slutlig prestation. Därutöver har en modell testats där utbildning inte inkluderas som en slutlig prestation utan istället betraktas som en intermediär prestation (specifikation 6). Vidare har modellen specificerats med olika justeringar av de slutliga prestationerna för de individer som avaktualiserats från Arbetsförmedlingen av okänd anledning. I den första av dessa specifikationer inkluderas dessa individer inte alls i modellen som slutliga prestationer (specifikation 7). I den andra av dessa specifikationer adderas avaktualiseringar till en och samma variabel för slutlig prestation. I denna variabel inkluderas även alla som avaktualiserats av okänd orsak som en slutlig prestation (specifikation 8). I en avslutande analys betraktas alla avaktualiseringar71 som en enda slutlig prestation (specifikation 9). Genomsnittlig förbättringspotential i procent för perioden 20042010 på kontorsnivå. Från de beräknade känslighetsanalyserna i tabell 6 kan noteras att den beräknade förbättringspotentialen blir lägre när personalen delas upp i två kategorier (specifikation 1). När modelleringen av stock och flöde förändras enligt specifikation 2 blir de beräknade effektivitetstalen något högre. 71 Avaktualiseringskoder 14, 6 och 7. När stocken av inskrivna delas upp i två dimensioner blir de beräknade effektivitetstalen något lägre än i grundmodellen (specifikation 3). Samma sak gäller när deltidsarbetslösa separeras som en enskild variabel (specifikation 4). Detta är helt naturligt eftersom fler dimensioner tillförs i modellen. När de slutliga prestationerna betraktas som en variabel erhålls högre genomsnittlig förbättringspotential (specifikation 5). Vidare när reguljär utbildning betraktas som en intermediär prestation istället för en slutlig prestation blir den beräknade genomsnittliga förbättringspotentialen något högre än i grundmodellen (specifikation 6). Vad gäller förändringar i modelleringen av de slutliga prestationerna så blir förbättringspotentialen högre när de som avaktualiserats av okänd orsak inte tas med i modellen (specifikation 7). När alla slutliga prestationer betraktas inom en och samma variabel och även alla som avaktualiserats av okänd orsak inkluderas som slutliga prestationer blir resultaten blandade i en jämförelse med grundmodellen (specifikation 8). Slutligen när alla individer som avaktualiseras av okänd orsak inkluderas som slutliga prestationer blir den beräknade förbättringspotentialen lägre än i grundmodellen (specifikation 9). Den sammantagna bedömningen från känslighetsanalysen är resultaten kan anses robusta då de endast förändras marginellt, då alternativa resurs- och prestationsmått används). Arbetsmarknadsområdesnivå istället för kontorsnivå För att undersöka känsligheten i de resultat som presenterats i tabell 3 så har motsvarande beräkningar även genomförts med arbetsmarknadsområde som lägsta analysnivå. Antalet analysenheter blir då 68. modeller med antingen förväntade övergångsfrekvensen till sysselsättning eller profileringsmåttet för att ta hänsyn till skillnader i sökandesammansättningen presenteras i tabell 7. Eftersom arbetsmarknadsområdena endast har funnits gör beräkningarna enbart för tidsperioden 20082010. Genomsnittlig förbättringspotential i procent för perioden 20082010 på arbetsmarknadsområdesnivå. Antal fullt effektiva arbetsmarknadsområden Notera: Arbetsmarknadsområden infördes med den nya organisationen . EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR Resultaten då arbetsmarknadsområde används som analysenhet visar på en lägre genomsnittlig förbättringspotential än när arbetsförmedlingskontoren används som analysenheter.72 Anledningarna till detta kan vara flera, men enligt bedömning är det troligaste att skillnader i resurseffektivitet tar ut varandra när arbetsmarknadsområden studeras. Det finns helt enkelt mycket lite variation mellan de enheter som studeras. sammantagna bedömning utifrån dessa känslighetsanalyser är att de resultat som modellen för mätning av resurseffektiviteten visar inte tycks vara förknippade med några allvarliga mätfel som snedvrider de beräknade effektivitetstalen. Vidare tyder känslighetsanalysen på att den använda modellspecifikationen och de beräknade effektivitetstalen är robusta, eftersom alternativa resurs- och prestationsmått inte påverkar resultaten på något dramatiskt sätt. Slutligen tycks effektivitetstalen inte heller drivas av vilket mått på sökandesammansättning som används i analysen. Resultaten förändras endast marginellt då profileringsmåttet används istället för måttet för förväntas arbetsinsats. 6.3Hur betydelsefulla är de beräknade effektivitetstalen? beräkningar visar att resurseffektiviteten vid de studerade förmedlingskontoren i genomsnitt är hög. Beräkningarna säger dock ingenting om hur pass effektiv den bäst presterande enheten skulle kunna vara. Den enheten blir endast en utgångspunkt för att värdera övriga enheter. Den genomsnittliga förbättringspotentialen har varit stabil vilket tyder på att det inte skett några större förändringar i effektivitet för ett genomsnittligt förmedlingskontor. I jämförelse med tidigare studier av Arbetsförmedlingens effektivitet är resultaten något högre eller i linje med dessa. En möjlig förklaring till den något högre effektivitetsnivån i denna granskning kan vara att hänsyn har tagits till sökandesammansättningen på olika förmedlingskontoren. Detta är något som inte gjorts i de flesta tidigare studier. För att sätta de beräknade effektivitetstalen i ett sammanhang och illustrera hur förbättringspotentialen kan ge ökad effektivitet har tagit fram ett räkneexempel. Den modell som använts för beräkningar av effektivitetstal bygger på att samtliga outputdimensioner simultant skalas upp. I räkneexemplet görs detta dock enbart för den slutliga prestationen 72När profileringsmåttet används istället för den förväntade övergångsfrekvensen till sysselsättning för att ta hänsyn till sökandesammansättningen blir resultaten mycket snarlika. Förbättringspotentialen blir , och . som innebär att arbetssökande individer lämnat Arbetsförmedlingen för att de fått arbete. De avaktualiseringsorsaker som används i denna beräkning är: tillsvidareanställning eller egen näringsverksamhet utan stöd, tidsbegränsad anställning, fortsatt anställning hos samma arbetsgivare eller skyddad anställning inom Samhall.73 Beräkningarna utgår från resultaten i tabell 3 ovan. Förbättringspotentialen uttryckt i antal ytterligare prestationer beräknas genom att multiplicera varje arbetsförmedlingskontors slutliga prestationer med kontorets förbättringspotential. Detta tal har sedan summerats för alla arbetsförmedlingskontor. motsvarar detta ungefär 17 000 avaktualiseringar från Arbetsförmedlingen. beräkning skulle således ytterligare 17 000 avaktualiseringar vara möjliga för arbetsförmedlingskontoren att åstadkomma sammantaget, utan att någon annan prestation skulle behöva minska och med samma mängd resurser. Detta kan ställas mot det totala antalet arbetslösa som lämnat Arbetsförmedlingen för ett arbete från de förmedlingskontor som ingår i analysen. var denna siffra 300 000. Antalet avaktualiseringar skulle alltså enligt denna beräkning kunna öka med om alla arbetsförmedlingskontor utnyttjade sina resurser effektivt. För de resterande åren uppgår antalet ytterligare avaktualiseringar till arbete till mellan cirka 15 000 och 25 000.74 6.4Få yttre faktorer påverkar effektiviteten analys visar att det finns få yttre faktorer som påverkar huruvida ett förmedlingskontor är effektivt eller inte. Den enda av de studerade yttre faktorerna där en signifikant skillnad mellan effektiva förmedlingskontor respektive kontor med en förbättringspotential kan identifieras är kommunala intäkter. Arbetsförmedlingskontor som är effektiva tycks verka i de kommuner som har de största intäkterna. Skillnaden mellan grupperna är dock enbart signifikant på 10-procentsnivån. har undersökt olika yttre faktorer som skulle kunna påverka hur resurseffektiva förmedlingskontoren är. De analyser Riksrevisonen utfört är inte heltäckande men ger en indikation på att förbättringspotentialen inte kan förklaras av yttre faktorer.75 73Avaktualiseringskoder 1, 2, 3 och 4. 74De beräknade antalen avaktualiseringar för åren 20042010 är; 25 428, 18 907, 19 606, 19 261, 15 824, 14 905 respektive 17 669. 75Det finns inom forskningen en livlig diskussion av möjligheterna och värdet av denna typ andrastegsanalyser. Se exempelvis Simar och (2011). Inom ramen för denna granskning har det dock inte varit möjligt att lösa de teoretiska och praktiska problemen som aktualiserats för modeller som söker exogena förklaringar till ineffektivitet. Analyserna som används är därmed mer är att betrakta som korrelationer snarare än kausala samband. EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR En första grupp av faktorer som undersökts relateras till arbetskraftsefterfrågan och in- och utflöde av företag. Här har en analys gjorts av antal företagskonkurser och nya företagsetableringar i respektive kommun. Eftersom en viss tidsfördröjning kan förväntas, exempelvis mellan etablering och anställningar, analyseras även konkurser och företagsetableringar . Vidare har en analys gjorts utifrån faktorn företagsdynamik, som är skillnaden mellan nyetableringar och konkurser. Ingen av dessa faktorer har ett statistiskt samband med om ett förmedlingskontor är effektivt eller inte. En andra grupp faktorer som ingått i granskningen belyser olika aspekter relaterade till befolkningen i kommunen. En analys har gjorts av dels andelen kommuninvånare med minst gymnasieutbildning, dels andelen invånare med minst högskoleutbildning. Hypotesen är att andelen invånare med minst gymnasieutbildning har en påverkan på arbetsförmedlingens möjligheter att finna lämpliga arbeten. Inte heller i detta fall har faktorerna något statistiskt samband med den beräknade effektiviteten. Ytterligare en faktor som analyserats är inflyttningen till kommunen. Om en kommun har en hög inflyttning kan det tänkas att konkurrensen om de lediga arbetena blir högre och att det kan påverka arbetsförmedlingens möjligheter att finna arbete åt de som registrerats där. Det kan även tänkas avspegla att det finns ett stort antal lediga arbeten i kommunen. Dessutom analyseras faktorn ohälsotal. Ohälsotalet är ett mått med sjukpenning inklusive arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning från socialförsäkringen och används för att spegla det allmänna hälsotillståndet hos befolkningen i kommunen. Ohälsotalet mäts på kommunnivå. Resultaten av analysen visar inte på några statistiska samband för dessa faktorer. Den sista gruppen faktorer som analyserats är kommunens intäkter, vilken är en uppskattning av bruttokommunalprodukten, samt förändringarna i dessa. Den senare faktorn kan ses som ett grovt mått på tillväxten i kommunen. Analysen visar att Arbetsförmedlingskontor som är effektiva tycks verka i de kommuner som har de största intäkterna. I de genomförda analyserna har arbetsförmedlingskontoren delats in i två grupper; effektiva respektive de som uppvisar en förbättringspotential. Om en av de studerade faktorerna är statistiskt signifikant innebär det att det finns en skillnad mellan de två grupperna av förmedlingskontor med avseende på denna faktor. I tabell 8 redovisas alla yttre faktorer som analyserats samt dess statistiska signifikansnivå . Kommunegenskapers betydelse för effektiva respektive ineffektiva arbetsförmedlingskontor 2010. -1,06 -0,95 Nya företag () -1,07 -1,24 -1,14 -0,73 -0,31 Notera: Data inhämtade från kommuner och Landsting (SKL), Tillväxtanalys och Balanserad panel med 185 förmedlingskontor. 2010 i sitt regleringsbrev fick ett uppdrag av regeringen att beskriva och analysera sin kostnadseffektivitet har ett arbete med att analysera och effektivisera myndighetens inre arbete inletts. Arbetet redovisas i Arbetsförmedlingens årsredovisning och uppdraget har bland annat lett till att Arbetsförmedlingen genomfört en översyn av ekonomistyrningen, principerna för hur ekonomiska resurser fördelas inom myndigheten och hur de följs upp. Detta har bland annat inneburit att Arbetsförmedlingen omarbetat och förtydligat hur resurserna fördelas mellan kontakter med olika sökandegrupper och arbetsgivare. för förvaltningskostnader har också tydliggjorts. Myndigheten har även genomfört en genomlysning av de myndighetsgemensamma kostnaderna. EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR Syftet med arbetet har varit att öka kostnadsmedvetenheten.76 En annan del i Arbetsförmedlingens arbete med att förbättra kostnadseffektiviteten har varit att effektivisera stöd och ledning av den operativa verksamheten så att en större del av tillgängliga personalresurser läggs på kundkontakter. Dessutom har Arbetsförmedlingen arbetat med att anpassa organisationen genom att minska antalet arbetsmarknadsområden och genom att se över huvudkontorets organisation och chefsstruktur. 6.6Faktorer inom Arbetsförmedlingen som kan påverka effektiviteten Den metod som har använt för att mäta resurseffektiviteten ger inte ger några redskap för att med exakthet peka på vilka inre faktorer som påverkar effektiviteten. Det ligger dessutom utanför syftet med denna granskning att utreda vilka faktorer som bör beaktas. Det finns dock forskning som pekar på att sådana inre faktorer kan handla om organisering, styrning och ledarskap.77 Detta knyter även an till hur styrningen av själva verksamheten är organiserad (se exempelvis RiR 2010:1). Andra inre faktorer som kan påverka effektiviteten är hur mängden resurser används. Det är i detta sammanhang viktigt att ha i åtanke att exempelvis längden på exempelvis hyreskontrakt begränsar möjligheterna att snabbt förändra resursanvändningen, åtminstone på kort sikt. Ytterligare en möjlighet att öka effektiviteten skulle kunna vara att använda de mest framgångsrika arbetsmarknadspolitiska åtgärdsprogrammen i större omfattning. Därigenom skulle ett högre och snabbare utflöde från Arbetsförmedlingen kunna erhållas. En annan faktor skulle kunna vara hur de olika förmedlingskontoren arbetar mot arbetsgivare för att få till stånd en matchning mellan arbetsgivare och arbetssökande. En inre faktor som har analyserat är om de beräknade effektivitetstalen samvarierar med personalomsättningen på arbetsförmedlingskontoren.78 Analysen visar dock ingen statistisk signifikant skillnad mellan effektiva kontor och de kontor som har en förbättringspotential när det gäller personalomsättning.79 76Arbetsförmedlingen (2012). 77Se exempelvis (2000) och (2006). 78Personalomsättningen är hämtad från Arbetsförmedlingens personaldatabas och avser 2010. Variabeln är definierad som antal nyanställda plus antalet som slutat dividerat med två. 79t-värde = 0.89. 6.6.1 Skaleffektivitet och optimal storlek Ytterligare en förklaring till varför vissa förmedlingskontor uppvisar en förbättringspotential kan kopplas till storleken, eller skalan, på kontoret. Skaleffektivitet visar hur stor andel av den totala förbättringspotentialen som kan relateras till förmedlingskontorets storlek. I tabell 9 redovisas skaleffektiviteten för samtliga 198 förmedlingskontor som ingått i analysen för 2010.80 Skaleffektivitet i procent , obalanserad panel. Tabellen visar att det i genomsnitt endast finns en relativt liten förbättringspotential som kan hänföras till skalineffektivitet. Av den genomsnittliga förbättringspotentialen på som beräknats är relaterat till skalineffektivitet och de återstående knappt 6 procentenheterna är relaterade till ren teknisk ineffektivitet. I figur 4 illustreras skalineffektiviteten per förmedlingskontor. Figuren visar att huvuddelen av arbetsförmedlingskontoren är skaleffektiva (103 stycken) medan de resterande kontoren har en relativt liten förbättringspotential som kan hänföras till skalineffektivitet. Skaleffektivitet per förmedlingskontor 2010, obalanserad panel. 80Analysen är genomförd för den obalanserade panelen eftersom inga sammanslagningar av förmedlingskontor har gjorts i detta material. EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR Sammanfattningsvis kan konstatera att en relativt liten del av den totala förbättringspotentialen kan hänföras till förmedlingskontorens storlek. Snarare tycks det vara faktorer inom förmedlingsverksamheten som skapar ineffektiviteter. 6.7Effektivitetsmätning som komplement till Arbetsförmedlingens effektiviseringsarbete Arbetsförmedlingens arbete med att utveckla sin kostnadseffektivitet sker kontinuerligt inom ramen för ett eget utvecklingsarbete. Regeringen har också tagit initiativ för att ytterligare öka myndighetens möjligheter att utnyttja resurserna effektivt. Statskontoret har getts i uppdrag att analysera hur förvaltningsanslaget används. Regeringen följer också upp Arbetsförmedlingens arbete mot en ökad kostnadseffektivitet. Den modell för mätning av resurseffektivitet som har använt i granskningen har utvecklats och anpassats för att kunna användas i Arbetsförmedlingens verksamhetsutveckling. Den kan därmed bli ett komplement i det arbete som Arbetsförmedlingen genomför för att utveckla sin kostnadseffektivitet. Genom att analysera förmedlingskontorens resurseffektivitet kan förbättringspotentialen hos de olika Det ger möjligheter att rikta styrningen mot en högre kostnadseffektivitet på ett effektivt sätt. Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsförmedlingens anslag uppgick till varav var förvaltningsanslag. Regeringen styr Arbetsförmedlingens verksamhet genom myndighetens instruktion och genom regleringsbrev samt genom lagar och förordningar. Både i instruktionen och i regleringsbrev betonas kravet på effektivitet när Arbetsförmedlingen omsätter de tilldelade anslagen i verksamheten vid arbetsförmedlingskontoren. Myndigheten har också ett återkommande uppdrag att fortlöpande följa upp och redovisa sin kostnadseffektivitet. För att verksamheten vid arbetsförmedlingskontoren ska kunna fortsätta att utvecklas mot en högre grad av kostnadseffektivitet är det viktigt att också verksamhetens resurseffektivitet följs upp kontinuerligt. Ett mått på resurseffektivitet bör ingå som en del i myndighetens utveckling av sin kostnadseffektivitet. har i denna granskning analyserat effektiviteten i förmedlingskontorens resursutnyttjande . har Arbetsförmedlingens organisation arbetsmarknaden har präglats av stora svängningar, faktorer som har beaktats i granskningen. Ett syfte med granskningen har varit att utveckla en modell för mätning av resurseffektiviteten för arbetsförmedlingskontoren. Arbetet har skett genom återkommande diskussioner och seminarier med Arbetsförmedlingen för att åstadkomma en god förankring i myndighetens verksamhet. De modellmässiga förenklingar som alltid måste göras har diskuterats med Arbetsförmedlingen för att i största möjliga mån återspegla verksamheten på ett rättvisande sätt. Modellen för effektivitetsanalys utgår från ett relativt mått på effektivitet.