prop · H0031d17 · 2012-09-20 00:00:00 — Regeringen ska fortsätta att driva sina utvecklings- och biståndspolitiska prioriteringar och bidra till att utvecklingsbankerna och fonderna blir än mer transparenta, effektiva och resultatorienterade, framförallt på landnivå. Regeringens prioriteringar vad gäller och Afrikanska omfattar fortsatta åtgärder för att stärka integreringen av jämställdhet och klimathänsyn i verksamheten, effektivisera arbetet i konflikt- och postkonfliktländer och främja privatsektor utveckling. Påfyllnadsförhandlingarna i och förväntas påverkas av den ansträngda stats finansiella situationen i flera traditionella givarländer. finansierar även internationella åtaganden för skuldlättnader samt kompensationsanspråk från med anledning av bilaterala skuldavskrivningar som överenskommits i . innefattar också kapitaltillskott till (se avsnitt 3.7.1). Multilaterala och internationella organisationer och fonder samlar basbudgetstöd till FN- organ, Europeiska utvecklingsfonden, Globala alliansen för vacciner och immunisering (GAVI) och Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria (GFATM). rymmer också stöd till multilateralt kanaliserade klimatinsatser inklusive bl.a. Globala miljöfaciliteten (GEF), och stöd till andra multilaterala organisationer som bidrar till att förverkliga regeringens politik inom områdena mänskliga rättigheter, demokrati, fredsbyggande och internationell handel. Dessa basbudgetstöd kompletteras av insatser som finansieras under anslagsposten Strategiskt inriktade bidrag. vägleds av regeringens strategi för multilateralt utvecklingssamarbete och organisationsstrategier. Basbudgetstöden utgör stommen i organisationernas finansiering och är bidrag till att genomföra de olika organisationernas strategiska planer och, i de humanitära organisationernas fall, till att svara mot humanitära behov. Nivån på stöden beslutas 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 efter en bedömning av organisationernas effektivitet och relevans för regeringens biståndspolitiska mål och prioriteringar. Basbudgetstöden kompletteras av multi-bi-stöd globalt och på landnivå och i den humanitära verksamheten av finansiering som svar på landappeller. Svenskt stöd till FN:s utvecklings- och humanitära organisationer ska ses mot bakgrund av den viktiga roll FN har som bärare av internationella normer och överens kommelser om exempelvis mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. basbudgetstöd till FN-organen är ett konkret bidrag till att uppfylla FN:s millenniemål till 2015. I linje med att regeringen stärker bidrag till MDG 4 och 5 om minskad barna- och mödradödlighet kommer finansieringen för basbudgetstöd till (), () och Globala alliansen för vacciner och immunisering (GAVI) ses över och justeras 2013. Vidare kommer finansieringen till () ses över som en del av regeringens fortsatt höga ambitioner på det humanitära området. Regeringen anser att UNHCR är den bäst skickade organisationen att hantera de ökande globala flykting strömmarna. Även GFATM är en viktig finansieringskanal som på ett avgörande sätt bidrar till millenniemålens uppfyllande genom att förebygga och behandla malaria, tuberkulos och hiv med fokus på söder om . Regeringens prioriteringar i dessa multilaterala organisationer drivs genom styrelsearbete, informellt påverkansarbete och i samverkan med andra länder i konstellationer. Regeringen ska 2013 fortsätta att driva de tematiska prioriteringarna (demokrati och mänskliga rättigheter, miljö och klimat, jämställdhet och kvinnors roll för utveckling) och bidra till att organisationerna blir mer transparenta, effektiva och resultatorienterade. Prioriterade frågor är att organisationerna i ökad omfattning beaktar rättighetsperspektivet, driver jämställdhet och säkerställer att insatser bidrar till hållbar utveckling. För de humanitära organen, bl.a. FN:s kontor för humanitära frågor (UNOCHA), UNHCR och (), tillkommer att värna de humanitära principerna om humanitet, oberoende, neutralitet och opartiskhet samt att verka för ett starkt och effektivt internationellt humanitärt responssystem under FN:s ledning. är ny och samlar öronmärkta bidrag som hanteras av (, m.fl.). Regeringen avser att besluta om en samlad strategi för anslagsposten 2013. Bidrag inom anslagsposten riktas mot insatser med relevans för aktuella diplomatiska och politiska processer och strategiska ändamål som hanteras av med flera departement. Verksamheten ska särskilt bidra till att: 1)Stärka internationell policydialog och generera ny kunskap i enlighet med svenska prioriteringar, exempelvis genom stöd till normerande, tongivande och pådrivande organisationer, stiftelser, grundforskning, tillämpad forskning och studier kring specifika utvecklingsfrågor. 2)Stödja reformarbete och policyutveckling inom multilaterala organisationer för ett effektivare utvecklingssamarbete. 3)Främja möjligheterna för låg- och medel inkomstländer att formulera och tillvarata sina intressen vid multilaterala förhandlingar, stödja utvecklingen av ländernas kapacitet att genomföra regelverk, överenskommelser, konventioner, riktlinjer osv. inom ramen för det internationella handelssystemet, på miljö och klimatområdet, samt för ansvarsfullt företagande. 4)Uppnå regeringens ambition om att öka svensk närvaro i för viktiga organisationer och på strategiska befattningar. Ett viktigt instrument är sekonderingar genom vilka kan bidra med resurser till internationella uppdrag inom utvecklings samarbetet. 5)Stödja verksamhet och initiativ på området fredsfrämjande och civil konflikthantering. Konferenser, seminarier, utredningar och projekt Medlen på anslagsposten får användas för vissa temporära verksamheter inom prioriterade områden, exempelvis finansiering av tillfällig förstärkning i samband med utredningar, seminarier, konferenser, information, projekt, uppdragsforskning, kompetensutveckling, internationella förhandlingar, tillfälligt upprättade internationella kommissioner, erfarenhets- och kompetensutbyte samt deltagande av personer från låg- och medelinkomstländer. Syftet är att kunna genomföra politiskt prioriterade och flexibla insatser som bl.a. kan bidra till förbättrad kvalitet i utvecklingssamarbetet. finansierar i , som har till uppgift att främja ökade kontakter mellan och övriga länder i samt och övriga länder i . Institutet ska i sin verksamhet behandla frågor som är av betydelse för den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen inom regionen eller för förhållandet mellan länderna i regionen och omvärlden, eller som bidrar till ökad ömsesidig förståelse inom kulturens och religionens områden. Institutet ska också främja Europa- Medelhavspartnerskapet inom Europeiska unionen. Utvecklingen i och , med de möjligheter och utmaningar som finns, understryker behovet av dialog mellan och länder i . Institutet, med sitt uppdrag att vara en mötesplats för aktörer inom kultur, vetenskap och politik, är en plattform för att främja denna dialog. Biståndsfinansierade civila krishanterings insatser genom , Kriminal vården, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , m.fl. Anslagsposterna finansierar deltagande av svensk personal från , Kriminal vården, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt i freds-, säkerhetsfrämjande och konflikt förebyggande insatser, främst inom ramen för FN, och EU samt utbildningar och andra projekt relaterade till dessa myndigheters deltagande i sådan verksamhet. Som en del i regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser RiR 2011:14 är en skrivelse om den internationella civila krishanteringen under utarbetande i syfte att inför redovisa de politiska 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 målsättningarna för och omfattningen av deltagandet i sådana insatser. deltagande i internationell civil krishantering skapar förutsättningar för människor i konflikt- och postkonflikt situationer att leva i frihet, säkerhet och rättvisa, som det bidrar till att uppnå de mål som respektive internationell organisation har satt upp för sina insatser. Regeringen avser förtydliga styrningen och mål för den verksamhet som finansieras av dessa anslagsposter. Internationella civila krishanteringsinsatser bidrar till att förebygga konflikter och hantera dess följder. Regeringen bedömer att de svenska bidragen genomgående motsvarar högt ställda internationella förväntningar och löser sina uppgifter på ett bra sätt. deltagande i sådana insatser finansieras i huvudsak från utgiftsområde 7. Regeringen redogör på ett samlat sätt för dessa bidrag till internationell krishantering i budgetpropositionens avsnitt för utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Det är angeläget att alla berörda myndigheter bidrar till ett samordnat och effektivt genomförande av internationella insatser inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. En översyn av hur en bättre samordning kan åstadkommas, inklusive av akademins roll att bidra till samordning, pågår inom . , Kriminalvården och , m.fl. genomför även biståndsfinansierad verksamhet som inte är civil krishantering. Strategier beslutade av regeringen styr finansieringen av denna verksamhet. Regeringen vill se en tydligare koppling mellan deltagandet i internationell krishantering och utvecklingssamarbetet. har till övergripande uppgift att bidra till ett samordnat och effektivt genomförande av internationella insatser för fred, säkerhetsfrämjande, konflikt förebyggande och krishantering. finansierar följande uppdrag och projekt: -Personalförsörjning, inklusive ansvar för en nationell resurspool för rekrytering av civil personal till internationella insatser. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 -Insatsförberedande utbildningar samt specialiserade utbildningar riktade mot svensk och internationell personal från bl.a. EU och FN. -Främjande av forskning och metodutveckling inom myndighetens områden. -Samordning och samverkan med berörda myndigheter och internationella organisationer inom sitt verksamhetsområde. -Hantering av särskilda projektbidrag och stöd till civilsamhället främst inom konfliktförebyggande och medling, rättsstatsuppbyggnad och genomförandet av 1325. Som ett led i regeringens arbete med förbättrad myndighetsstyrning inklusive renodlade roller och tydligare uppgifter inom biståndsförvaltningen ses även styrningen av över. () har som överordnad uppgift att genom medverkan i dialog och samarbete med omvärlden bidra till att stärka demokratiska värderingar och främja utveckling. Syftet med SI:s utvecklingssamarbete är att skapa hållbara relationer, nätverk och ömsesidiga läroprocesser mellan aktörer i och i låg- och medelinkomstländer för att främja demokrati, öppenhet, jämställdhet och respekt för mänskliga rättigheter. Två stipendieprogram finansieras för studenter som antagits till avgiftsfinansierad grund- eller masterutbildning vid svenska lärosäten. Stipendierna innebär bl.a. att studenter från låg- och medelinkomstländer har möjlighet att få högre utbildning och erfarenheter som utvecklar både studenten och hemlandet. Regeringen avsätter ytterligare medel till stipendieprogrammen . Ett program riktas mot länder med vilka har långsiktigt utvecklingssamarbete. Det andra programmet erbjuder stipendiemöjligheter för deltagare från länder som enligt /DAC klassificeras som mottagare av bistånd. Inom ramen för utvecklingssamarbetet bedriver SI också gäststipendieprogram och ledarskaps- program med fokus på bl.a. kvinnligt entreprenörskap och unga ledare och opinionsbildare. finansierar vidare en relationsskapande verksamhet inklusive att initiera, utveckla och upprätthålla relationer och samarbeten med nyckelpersoner i låg och medelinkomstländer enligt /DAC:s klassificering genom bidrag, ledarskapsprogram och ett aktivt nätverksbyggande. () verkar som nordiskt centrum för forskning, kommunikation och dokumentation om den sociala, politiska och ekonomiska utvecklingen i . Institutet främjar samarbete mellan forskare i de nordiska länderna och i och har ett gästforskar- och stipendieprogram för afrikanska och nordiska studenter och forskare. har också i uppgift att sammanställa och sprida forskningsbaserad information om samtida företeelser och förändringsprocesser i . Vidare utgör ett dokumentationscentrum med största specialbibliotek om det moderna . NAI:s forskning som i huvudsak är tvärvetenskaplig spänner över flertalet tematiska områden som omfattas av det svenska utvecklingssamarbetet. Den egna forskningen är med utgångspunkt i ett reform- och kvalitetsarbete som inleddes organiserad i kluster kring landsbygd och äganderättsförhållanden, frågor, konflikter och konsekvenser av globalisering för afrikanska ekonomier och samhällen. Institutet bidrar till att stärka det internationella samarbetet och stimulera såväl akademisk som offentlig debatt. Inom samtliga forskningsområden betonas fattigdomsfrågor och fattigdomsrelevans samt jämställdhetsperspektiv. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret (UF 2012/ 40430/UD/AF) att göra en översyn av myndighetens roll och funktion, till vilken också knyts en vetenskaplig kvalitetsgranskning. Översynen kommer att ligga till grund för överväganden om eventuella nya organisations- och samarbetsformer. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Avser verksamhet i enlighet med förordningen (2008:1272) om AB:s stöd till små och medelstora svenska företags investeringar i samarbetsländer samt administrationskostnader för dessa (Swedpartnership). I enlighet med regeringens bedömning i regeringens forsknings- och innovations proposition 2012 kommer 2013 att från Sida ta över programmet för stöd till svensk forskning av relevans för låg- och medelinkomstländer (U-forsk) samt programmet för stöd till samarbete mellan forskare i och forskare i dessa länder (Links). Syftet med överföringen av programmen till Vetenskaps rådet är att säkerställa bästa möjliga vetenskapliga kvalitet i verksamheten. ska ansvara för utlysning, beredning och bedömning av forsknings ansökningar inom programmen. För att garantera att medlen fördelas utifrån gällande biståndspolitiska mål ska en kommitté för utvecklingsforskning bildas inom Vetenskaps rådet. Kommittén som ska inkludera representation från Sida och från andra forskningsfinansiärer ska ha en bred representation inom forskningsområden av relevans för låg- och medelinkomstländer och ska säkerställa en kritisk vetenskaplig granskning där vetenskaplig höjd, genomförbarhet och nytänkande bedöms. Avser medel för garantiavgifter avseende Nordiska investeringsbankens investeringslån i främst låg- och medelinkomstländer enligt /DAC:s klassificering. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.5 Anslagsutveckling för 1:1 Biståndsverksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för internationellt bistånd. Medlen från anslaget får användas för att subventionera för garantier i enlighet med förordningen (2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete, för avgifter avseende statens garantier för Nordiska investerings bankens miljöinvesterings-låneordning och för viss verksamhet vid Sida Partnership forum i . Inom ramen för den del av anslaget som beslutar om finns möjlighet att använda medel för temporär verksamhet inom avgränsade projekt. För den del som disponerar beräknas användas till förvaltnings kostnader. Förvaltningskostnader för i ingår under anslaget. För den del som Kammarkollegiet disponerar avses användas till förvaltningskostnader för Swedpartnership. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 52 20142023. Skälen för regeringens förslag: För att främja en högre grad av förutsägbarhet i biståndsgivningen behöver ekonomiska avtal inom biståndsverksamheten kunna ingås. Nya åtaganden beräknas uppgå till . Myndigheter som disponerar bemyndiganden under anslaget är , och . För den del som beslutar om beräknas nya åtaganden göras 2013 till ett belopp om ca , det är en ökning om ca jämfört med . Framför allt rör det sig om 17:e påfyllnaden av den Internationella utvecklings fonden i (), 13:e påfyllnaden av Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) och 6:e påfyllnaden av Globala miljöfaciliteten (GEF). beräknas infriade åtaganden uppgå till . Därefter kommer de successivt att minska till 2023. För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar beräknas nya åtaganden göras 2013 till ett belopp om . Åtagandena består av insatser som löper och som berör alla Sidas verksamheter. Nya verksamhetsmässiga förpliktelser och tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag . beräknas infriade åtaganden uppgå till ca , 2015 till ca . beräknas infriade åtaganden uppgå till ca . De angivna beloppen är osäkra. Utfallet kan bl.a. komma att påverkas av att avtal sluts senare än beräknat samt att det i mottagarländerna inträffar oförutsedda händelser som inverkar på planerade beslut om projekt och program. Förändringar kan även inträffa på grund av att utbetalningar av redan beslutade insatser förskjuts över tiden. För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som disponerar beräknas nya åtaganden göras 2013 till ett belopp om ca . Åtagandena består framför allt av fleråriga stipendier. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 52 20142023. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.6 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för 1:1 Biståndsverksamhet Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Utestående åtaganden inkluderar åtaganden på för vilka bindande avtal/kontrakt saknas. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner ett statligt garantiåtagande avseende Sidas garantigivning. Denna innefattar såväl äldre system för biståndsgarantier och fristående garantier som garantier enligt det system som infördes . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet ikläda staten betalnings ansvar i form av statliga garantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner ett statligt garantiåtagande om som avser garantier för de lån som Europeiska investeringsbanken lämnar inom ramen för IV Bis och , motsvarande ca . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: De nordiska regeringarna beslutade att höja ramen för Nordiska investeringsbankens (NIB) miljöinvesteringslån, som är en viktig del av det förstärkta miljösamarbetet inom Nordliga dimensionen, från till . Med anledning av denna höjning har bemyndigat regeringen att ställa ut garantier för dessa lån. Regeringen föreslår att godkänner ett statligt garantiåtagande om högst 2013 för NIB:s miljöinvesteringslån, motsvarande ca . Eventuella infrianden av garantier finansieras av garantireserv. Regeringens förslag: godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Afrikanska (AfDB) som innebär att under 20132020 till AfDB ska inbetala och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till AfDB intill ett belopp av 971 040 000 Units of Account (UA). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Skälen för regeringens förslag: Afrikanska beslutade att uppta Sydsudan som medlem. I banken finns en övergripande regel att de afrikanska medlems staterna måste inneha av aktierna i banken och de icke-regionala staterna, däribland de återstående . För att upprätthålla denna 60/40-viktning måste ickeregionala stater teckna ett visst antal aktier för att Sydsudans medlemskap ska kunna verkställas. Banken erbjuder därför enskilda icke-regionala medlemsstater att teckna en andel av de nya aktierna. I det fall att en eller fler av bankens icke-regionala medlemsstater inte avser att anta erbjudandet att teckna nya aktier kommer att få möjlighet att teckna fler nya aktier än vad som krävs för att bibehålla vår nuvarande andel om 1,54 av bankens aktiekapital. Regeringen anser att det är angeläget att genom tecknande av nya aktier delta i kapitalhöjningen i AfDB föranledd av Sydsudans medlemskap. Regeringen vill stödja Sydsudans inlemmande i det internationella samfundet och därmed förbättra förutsättningarna för landets utveckling. Regeringen fäster vidare stor vikt vid AfDB, såsom uttryckt i deltagandet i bankens senaste ordinarie kapitalhöjning 2010. Den aktuella kapitalhöjningen är viktig för att AfDB ska fortsätta att långsiktigt kunna bidra till utveckling och fattigdomsbekämpning i . Genom att teckna dubbelt så många aktier som vår nuvarande andel stärker bankens finansiella bärkraft och ökar möjligheterna för att påverka bankens arbete. aktieandel ökar därmed från till . Kapitalhöjningen i AfDB innebär att grundkapital i AfDB ökar från 936 640 000 UA till 971 040 000 UA. Ökningen finansieras med garantier till och inbetalningar av kapital till . ska därmed öka garantiåtagandet gentemot banken från ca 880 miljoner UA till 910 miljoner UA samt till AfDB inbetala 2 064 000 UA utöver redan ingångna åtaganden. I svenska kronor innebär detta att garantiåtagande gentemot banken beräknas öka från ca till samt att till AfDB beräknas inbetala . Kontoenheten (UA), AfDB:s interna valuta motsvarar IMF:s särskilda dragningsrätter (SDR). Aktuell prognos för SDR 2013 har använts för beräkning till svenska kronor. Den del av kapitalet som ska betalas belastar anslag 1:1 Biståndsverksamhet. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om kapitaltillskott till det statligt ägda bolaget på högst . Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr. 7, avsnitt 3.7) aviserade regeringen ett kapitaltillskott till () om , varav . Förslaget till kapitaltillskott godkändes av vid behandlingen av budgetförslagen (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UU2, rskr 2011/12:83). Som framgår av budgetpropositionen syftar förslaget om ett treårigt kapitaltillskott till att ytterligare stärka bidrag till global utveckling och det internationella utvecklings samarbetets mål. Enligt regeringens mening är bolaget ett effektivt verktyg för att främja framväxten av bärkraftiga företag som vid sidan av att skapa sysselsättning, också bidrar till en breddad skattebas, kompetensbyggande och utveckling av lokala marknader. är verksamhetsfält näringsliv och utveckling i de fattigaste länderna komplext och präglas av såväl affärsmässiga risker som svåra avvägningar utifrån de utmaningar som länderna står inför. Regeringen har därför sedan tillträdet 2006 fortlöpande förstärkt styrningen av bolaget för att tydliggöra dess roll, uppdrag och åtaganden. Vid 2012 gjordes ytterligare förstärkningar av styrningen av bolaget genom beslut om en ny ägaranvisning. I den nya ägaranvisningen förtydligas bl.a. det biståndspolitiska uppdraget genom ytterligare fokus på de fattigaste och mest utsatta länderna och tydligare krav anges vad gäller transparens och att verksamheten ska bedrivas enligt principen om obundet bistånd. att bolaget ska tillse att verksamheten sker i enlighet med internationella normer och principer. Vidare anges nya riktlinjer för investeringar via tredje land till följd av den översyn som genomförts med anledning av restriktion mot att göra vissa fondinvesteringar. När det gäller landkretsen har bolaget tidigare haft möjlighet att investera i för medel som bolaget erhållit utanför biståndsbudgeten (ca av totalt kapitaltillskott om ca ). avser pågående investeringar i . Från och med bolagsstämman 2012 har utgått från landkrets i syfte att förstärka bolagets fattigdomsfokus.