prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — Det är viktigt att den konstnärliga forskningen även fortsättningsvis får utrymme att utvecklas utifrån de principer och angreppssätt som bäst gynnar det konstnärliga området. En stor del av den verksamhet som tidigare bedrevs inom ramen för konstnärligt utvecklingsarbete kan beskrivas som konstnärlig forskning. Mot denna bakgrund och för att markera den konstnärliga forskningens särart och betydelse i förhållande till vetenskaplig forskning bör begreppet konstnärligt utvecklingsarbete ersättas med begreppet konstnärlig forskning i högskoleförfattningarna. I andra författningar där begreppet forskning används som ett allmänt begrepp får det anses omfatta konstnärlig forskning, om det inte särskilt framgår av sammanhanget att det är fråga om forskning inom ett visst område, t.ex. klinisk forskning eller forskning vid . Även om konstnärligt utvecklingsarbete alltjämt utgör en viktig verksamhet i anslutning till de konstnärliga utbildningarna har den konstnärliga forskningen kommit att överskugga det konstnärliga utvecklingsarbetet. Sådan verksamhet som ligger nära konstnärligt arbete men som inte kan kallas forskning kan även fortsättningsvis vara viktigt i anslutning till konstnärliga högskoleutbildningar. Eftersom utvecklingsarbete är ett mångtydigt begrepp i högskolan bör sådan konstnärlig verksamhet som inte rimligen kan kallas forskning eller utbildning men som fortsatt är väsentlig för de konstnärliga utbildningsmiljöerna, inrymmas i begreppet utvecklingsarbete i högskoleförfattningarna. Förteckning över remissinstanserna (U2012/3740/UH) för arbetsliv och socialvetenskap, , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , Linnéuniversitetet, Dans- och cirkushögskolan, , , Kungl. i , i , dramatiska högskola, , , , för miljö, areella näringar och, samhällsbyggande, Verket för innovationssystem, , , , Föreningen , , Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd, Stiftelsen industridesign, , , Stiftelsen , . Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) enligt promemorian 2012/3740/UH Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 och 4 §§, 2 kap. 6 § och 3 kap. 1 § högskolelagen (1992:1434) ska ha följande lydelse. Staten ska som huvudman anordna högskolor för 1. utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet, och 2. forskning och 2. forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. I högskolornas uppgift ska ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Vad som i fortsättningen sägs konstnärlig forskning, om något annan anges särskilt. Verksamheten skall avpassas så Verksamheten ska avpassas så att en hög kvalitet nås, såväl i att en hög kvalitet nås, såväl i utbildningen som i forskningen. utnyttjas effektivt för att hålla en utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten. hög kvalitet i verksamheten. Kvalitetsarbetet är en gemensam angelägenhet för högskolornas personal och studenterna. 5Senaste lydelse 2009:45. 6Senaste lydelse 2000:260. Beslut ska fattas av personer med vetenskaplig eller konstnärlig kompetens, om besluten kräver en bedömning av 1. uppläggning, genomförande av eller kvalitet i utbildningen, eller 2. organisation av eller kvalitet i 2. organisation av eller kvalitet i Om den bedömning som avses i första stycket ska göras av en grupp av personer, ska majoriteten av personerna i gruppen ha vetenskaplig eller konstnärlig kompetens. Styrelsen får dock besluta att en sådan majoritet inte behövs om det finns särskilda skäl. I en lärares arbetsuppgifter får ingå att ha hand om utbildning, forskning eller konstnärligt utvecklingsarbete samt administrativt arbete. Till en lärares uppgifter hör också att följa utvecklingen inom det egna ämnesområdet och den samhällsutveckling i övrigt som har betydelse för lärarens arbete vid högskolan. I en lärares arbetsuppgifter får ingå att ha hand om utbildning eller forskning samt administrativt arbete. Till en lärares uppgifter hör också att följa utvecklingen inom det egna ämnesområdet och den samhällsutveckling i övrigt som har betydelse för lärarens arbete vid högskolan. 7Senaste lydelse 2010:701. 8Senaste lydelse 1997:797. Sammanfattning av remisspromemorian Förslag till åtgärder för att förbättra doktoranders studiesociala villkor vid universitet och högskolor som staten är huvudman för (U2012/2475/UH) Doktorandernas studiesociala villkor är av stor vikt för kompetensförsörjning av framtida forskare. Ett långsiktigt mål bör vara att helt avskaffa utbildningsbidraget som försörjningsform och att fler doktorander i stället bör anställas för att på så vis omfattas av samma sociala trygghetssystem som övriga anställda vid universitet och högskolor. Utbildningsbidragets användning bör dock redan nu minska och det bör skapas förutsättningar för att förbättra de studiesociala villkoren för de doktorander som inte är anställda. Genom förslagen i denna promemoria ges förutsättningar för att förbättra de studiesociala villkoren för doktorander vars utbildning på forskarnivå finansieras med utbildningsbidrag eller stipendier. För att förbättra de studiesociala villkoren för doktorander med utbildningsbidrag bör utbildningstiden med utbildningsbidrag som finansieringsform minska och doktoranderna bör anställas under sin utbildning på forskarnivå. Detta föreslås ske när det återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid och högskoleförordningen föreslås ändras i enlighet med detta. Förslaget, som gäller i fråga om statliga universitet och högskolor, bör inte gälla om beslut har fattats att dra in doktorandens resurser enligt 6 kap. 30 § högskoleförordningen eller att dra in utbildningsbidraget enligt 14 § förordningen om utbildningsbidrag för doktorander. För att förstärka den studiesociala tryggheten för doktorander vid statliga universitet och högskolor, som i en inledande del av utbildningen finansieras med utbildningsbidrag, bör dessa doktorander ges rätt att få utbildningsbidrag för än vad som anges i 4 § första stycket förordningen om utbildningsbidrag för doktorander, dock under förutsättning att det finns särskilda skäl. Förslaget avser enbart statliga universitet och högskolor. Doktorander vars utbildning finansieras med stipendier omfattas i många fall inte av några sociala trygghetssystem. För att säkerställa samma studiesociala villkor för alla stipendiefinansierade doktorander bör statliga universitet och högskolor ges ansvaret för att teckna en försäkring hos Kammarkollegiet som ska täcka bortfall av stipendiet på grund av doktorandens frånvaro från studierna vid sjukdom eller föräldraledighet. En sådan försäkringslösning kommer att säkerställa att stipendiaten omfattas av ett försäkringsskydd i de fall han eller hon inte omfattas av ett motsvarande försäkringsskydd på annat sätt. Förteckning över remissinstanserna (U2012/2475/UH) , , , för arbetsliv och socialvetenskap, , , , , Kammarkollegiet, Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , Dans- och cirkushögskolan, Försvarshögskolan, Gymnastik- och , , , Högskolan på , , , , , , , Kungl. i , , , i , dramatiska högskola, , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Verket för innovationssystem, , och allergiforskning, , Stiftelsen , Stiftelsen , i , Kungl. , av högre utbildning och forskning, och kompetensutveckling, , Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, , Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , Stiftelsen , Kommuner och Landsting, , Teknikföretagen, akademikers centralorganisation, , i , , , , Vetenskap & Allmänhet, Parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Spontant remissvar har inkommit från . Sammanfattning av utredarens förslag i rapporten resurstilldelning för universitet och högskolor (U2011/7356/UH) Kollegial, peer review, bedömning av forskningens kvalitet införs inte Kollegial bedömning har dålig precision, låg reliabilitet, kan inte genomföras och är resurskrävande. Lärosätenas egeninitierade kollegiala utvärderingar i sig är tillräckligt kvalitetsdrivande. Ett nationellt system med kollegial bedömning är inte motiverat. Viktfaktorer för externa medel De nuvarande viktfaktorerna för externa medel ska ersättas med viktfaktorer byggda på data från 12 forskningsområden. De blir då transparenta, speglar förhållandet på lärosätet och de uppdateras . Endast bidragsintäkter räknas som externa medel och inte intäkter från avgifter och uppdrag. Intäkter från avgifter är inte erhållna i konkurrens och intäkter från uppdrag speglar snarare samverkan med omgivande samhälle. Intäkter från uppdrag föreslås ingå som en indikator för samverkan. Medel från och är erhållna i högsta nationella respektive europeiska konkurrens. De är dessutom ämnesneutrala i den meningen att de täcker in samtliga ämnesområden. Sådana medel premieras med högre vikt genom att av de externa medlen i modellen fördelas om i proportion till den nationella andelen av medel från dessa två finansiärer. En nationell databas för publikationer Publikationer från humaniora och delar av samhällsvetenskapen har dålig täckning i Web of Science, den databas som har använts. Den svenska databasen bör byggas ut för att kunna lagra alla publikationer från lärosätena. Uppdraget bör utföras av Kungl. i samverkan med och i nära dialog med universitet och högskolor via . Det konstnärliga forskningsområdet är på god väg att skapa en databas med kollegial bedömning för sina forskningsresultat inklusive icke-text baserade publikationer och artefakter. En nationell databas för konstnärlig forskning är målet. En styrgrupp utsedd av med representanter från de lärosäten som har konstnärlig forskning ska leda arbetet i samverkan med Kungl. Ytterligare tid behövs innan databasen har sådan omfattning att den kan ligga till grund för resurstilldelning. Kvalitet i samverkan med omvärlden Samverkan premieras efter intäkterna från uppdragsutbildning och Nyttiggörande av forskningsresultat påverkan Ett pilotprojekt genomförs för att mäta påverkan genom att universitet och högskolor från forskningsresultat tillkomna vid lärosätet rapporterar en portfolio av fallstudier över forskningens externa påverkan. Nuvarande modell för omfördelning av basresurser ger i de flesta fall effekter på promillenivå. Av föregående års basresurs ska ingå i omfördelningen. Därigenom får lärosäten som är framgångsrika i att öka sina andelar av indikatorerna större utdelning på sina Basresurserna föreslås tilldelas efter två bedömningsgrunder, forskningens vetenskapliga kvalitet och kvaliteten i samverkan och indikatorn för bibliometri , och indikatorn för externa medel Kvaliteten i samverkan och påverkan av samhället ges , medelst indikatorn för uppdragsmedel och indikatorn för påverkan mätt genom en portfolio av fallstudier för samverkan och De ekonomiska konsekvenserna uppskattas till för utbyggnad av databasen i regi av Kungl. Driften av databasen uppgår till , samt för klassificering och nivåindelning av publikationerna. beräknas kosta för Verket för innovationssystems ledningsfunktion och för expertpanelernas medverkan. Övriga förslag innebär omfördelning av befintliga resurser. Förteckning över remissinstanserna (U2011/7356/UH) , för arbetsliv och socialvetenskap, , , , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , Dans- och cirkushögskolan, Försvarshögskolan, Gymnastik- och , , , Högskolan på , , , , , , , Kungl. i , , , i , dramatiska högskola, , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Formas, Verket för innovationssystem, , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Myndigheten för kulturanalys, och allergiforskning, , Stiftelsen , Stiftelsen , i , Kungl. , och kompetensutveckling, inom områden med anknytning till och , , Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, , Kungl. , , , Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , i , i , i , i , Västra , läns landsting, Region , Region , Samverkansorgan i län, Samverkansorgan i , Samverkansorgan i , Samverkansorgan i , Samverkansorgan i län, Samverkansorgan i , Samverkansorgan i , Samverkansorgan i , Samverkansorgan i , Samverkansorgan i , Samverkansorgan i län, Samverkansorgan i , Samverkansorgan i , Industrifonden, i , , Stiftelsen , , akademikers centralorganisation, , Kommuner och Landsting, , , , Vetenskap & Allmänhet. Spontana remissvar har inkommit från studentkår, , , , universitets studentkår, Statistiska 2012/13:30 centralbyrån, Naturvetarna, , 19 beredning för medicinsk utvärdering, Legitimerade sjukgymnasters riksförbund, , Företagarna. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Adelsohn , , , , , Hatt, Ek, Regeringen beslutar proposition 2012/13:30 Forskning och innovation.