prop · H00312 · 2012-10-03 00:00:00 — personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, eller medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Enligt 9 § lagen behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksam- heten får det, trots förbudet i 13 § personuppgiftslagen, i en arbetsmarknadspolitisk databas behandlas sådana känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen som avser hälsa och etnicitet. Detta gäller under förutsättning att uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Så länge en aktivitetsrapport inte innehåller andra känsliga personuppgifter än nu nämnda, är alltså databasbehandling av uppgifterna i rapporten redan tillåten enligt lagen. I promemorian föreslås mot bakgrund av införandet av en aktivitetsrapport att samtliga de i 13 § personuppgiftslagen angivna känsliga personuppgifterna ska få behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas, om uppgifterna har lämnats i ett ärende. Justitiekanslern anser att det är uppenbart att den föreslagna webbaserade aktivitetsrapporten, som förefaller innebära att lämnade uppgifter per automatik och utan föregående granskning registreras i ett ärende, torde komma att innebära en ökad behandling av känsliga personuppgifter avseende arbetssökande. Den proportionalitets- och intresseavvägning som görs i promemorian, liksom den behovs- och konsekvensanalys som presenteras där beträffande de integritetsfrågor som aktualiseras med anledning av förslaget, är enligt Justitiekanslern emellertid förhållandevis allmänt hållna. Justitiekanslern anser att det kan ifrågasättas om syftet med en digital aktivitetsrapport och den effektivitetsvinst som därigenom är tänkt att uppnås uppväger de risker för otillbörliga integritetsintrång som en ökad behandling av känsliga personuppgifter skulle innebära. Justitiekanslern anför vidare att mot bakgrund av att det inte på förhand kan bedömas vilka uppgifter en arbetssökande kan komma att ange i sin aktivitetsrapport, kan det inte heller uteslutas att personuppgiftsbehandlingen också kan medföra otillbörligt intrång i den personliga integriteten för andra än den arbetssökande, exempelvis om den arbetssökande i sin aktivitetsrapport anger känsliga personuppgifter avseende andra personer. Även anser att detta problem inte har beaktats. En grundläggande förutsättning för att en viss behandling av personuppgifter ska vara laglig är att ändamålen med behandlingen är tillåten. Av 4 § 1 lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten framgår att Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter som behövs för handläggningen av ärenden. Aktivitetsrapporten är tänkt att ingå i handläggningen av en enskild arbetssökandes ärende om arbetsförmedling. Behandling av personuppgifter i aktivitetsrapporten får därför anses förenlig med Arbetsförmedlingens primära ändamål för databasbehandling av personuppgifter. Regeringen anser att det, även med beaktande av Justitiekanslerns och Datainspektionens synpunkter, är viktigt att närmare analysera hur förslaget påverkar den personliga integriteten och de regler som ska skydda denna. Sökning i en arbetsmarknadspolitisk databas Behandlingen av känsliga personuppgifter m.m. i elektroniska ärendehanteringssystem kan innebära risker för otillbörligt intrång i den personliga integriteten. Känsliga eller ömtåliga personuppgifter får som huvudregel inte användas som sökbegrepp i en arbetsmarknadspolitisk 2012/13:12 databas. Undantag finns för bl.a. kod för hälsotillstånd eller för sådan funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga när det gäller planering av insatser och förmedling av arbete. Den strikta regleringen av möjligheten att söka personuppgifter i arbetsmarknadspolitiska databaser bidrar till att skydda den personliga integriteten. Sekretess i Arbetsförmedlingens och arbetslöshetskassornas verksamhet Det är ändamålsregleringen i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten som avgör vilka personuppgifter som får behandlas hos Arbetsförmedlingen. När det gäller frågan om i vilken utsträckning personuppgifter får överföras från Arbetsförmedlingen till andra, är det regleringen av sekretess som styr detta. Aktivitetsrapporten är tänkt att ingå som ett verktyg i ärenden om arbetsförmedling. De tillämpliga sekretessbestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns i 28 kap. 11 och 12 §§. Enligt den första bestämmelsen gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men och uppgiften förekommer i ett ärende om arbetsförmedling. Sekretessen gäller dock inte för beslut i dessa ärenden. Enligt den andra bestämmelsen gäller sekretess för uppgift om en enskilds affärs- eller driftsförhållanden i ärende om arbetsförmedling, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. De sekretessbestämmelser som gäller för Arbetsförmedlingens verksamhet erbjuder alltså ett starkt skydd för de känsliga uppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas. När uppgifter ska lämnas mellan myndigheter måste hänsyn tas till sekretessregleringen. Enligt 8 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen får uppgifter för vilka sekretess gäller inte röjas för andra myndigheter, om inte annat framgår av offentlighets- och sekretesslagen eller av lag eller förordning till vilken denna lag hänvisar. I offentlighets- och sekretesslagen finns bestämmelser som anger när sekretessen mellan myndigheter bryts. Det framgår bl.a. av 10 kap. 28 § att sekretess inte hindrar att en uppgift får lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Enligt 48 a § lagen om arbetslöshetsförsäkring ska Arbetsförmedlingen till en arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om en arbetssökande som har betydelse för tillämpningen av den lagen. Arbetsförmedlingens uppgiftsskyldighet begränsas dock av 20 § förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring till vissa konkreta uppgifter, bl.a. från och med vilken dag den enskilde är anmäld eller avanmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Känsliga personuppgifter omfattas inte av uppgiftsskyldigheten, utan utlämnande av sådana uppgifter får endast ske efter en prövning av skaderekvisiten i nämnda sekretessbestämmelser. Av 2 kap. 4 § och bilagan till offentlighets- och sekretesslagen framgår att arbetslöshetskassorna jämställs med myndigheter vid tillämpning av lagen. Om känsliga personuppgifter på begäran av en arbetslöshetskassa, efter sekretessprövning, lämnas ut från Arbetsförmedlingen till kassan gäller därför sekretess enligt 28 kap. 13 § offentlighets- och sekretesslagen i ärende om arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Det finns alltså en sekretessbestämmelse som kan hindra att känsliga personuppgifter som förekommer vid kassornas handläggning av ersättningsärenden lämnas ut. Till skillnad mot vad som gäller för Arbetsförmedlingens verksamhet, innebär sekretessbestämmelsens utformning med s.k. rakt skaderekvisit att det här inte finns någon presumtion för att sekretess gäller. Även om det således gäller en presumtion för offentlighet ska men anses föreligga om uppgiften som sådan är av den arten att ett utlämnande typiskt sett kan vara ägnat att medföra en påtaglig nackdel för den enskilde. Regeringen har tidigare gjort bedömningen att det är tillräckligt med ett rakt skaderekvisit i ärenden om arbetslöshetsersättning för att tillgodose behovet av skydd för uppgifter om enskilda (se prop. 2000/01:129 s. 53). Regeringen konstaterar att det, som anges ovan, när det gäller en aktivitetsrapport inte är möjligt att på förhand bedöma vilka uppgifter den arbetssökande skulle finna skäl att ange när han eller hon ska redovisa sina sökaktiviteter eller andra åtgärder för att ta sig ur arbetslöshet. Arbetsförmedlingen har begränsad möjlighet att styra över vad den enskilde skulle redovisa i rapportens fritextfält. För att uppnå den effektivitetsvinst som en automatiserad inlämnad aktivitetsrapport är tänkt att medföra, krävs att den enskilde får lämna de uppgifter som han eller hon vill ange i ärendet. Risken för intrång i den enskildes integritet måste dock beaktas och vägas mot den eftersträvade effektivitetsvinsten. Regeringen gör här följande överväganden. ges möjlighet att behandla samtliga känsliga personuppgifter i en databas är det viktigt att myndigheten tydligt, i samband med att den enskilde via ett webbformulär kan lämna fritextinformation, informerar om att de lämnade uppgifterna kommer att behandlas i en databas. Som Justitiekanslern anför, kan förslaget ändå antas medföra en viss ökning av mängden känsliga och ömtåliga personuppgifter som behandlas i databaserna. En ökad mängd personuppgifter innebär naturligtvis en ökad risk för otillbörliga intrång i den personliga integriteten. Det är därför angeläget att Arbetsförmedlingen följer upp att regelverket följs och aktivt arbetar med att ytterligare skärpa sina interna rutiner i syfte att uppnå en fullgod datasäkerhet och ett fullgott integritetsskydd. Regeringen instämmer i promemorians bedömning att den enskilde i samband med varje registreringstillfälle bör informeras om ett alternativt sätt på vilket han eller hon kan lämna uppgifterna. Justitiekanslern kritiserar att det i promemorian inte utvecklas närmare vilket alternativt sätt för den enskilde att lämna uppgifter som åsyftas. Regeringen anser att det är viktigt att det finns andra sätt för enskilda, som av olika skäl kan ha svårt att göra skriftlig redovisning i en elektronisk blankett, att lämna uppgifter i en aktivitetsrapport. Arbetsförmedlingen konstaterar också att man ska erbjuda alternativa sätt för den arbetssökande att lämna informationen, t.ex. muntligt, via telefon eller e-post. Regeringen anser att det är lämpligt att överlämna till Arbetsförmedlingen som praktiskt kommer att hantera aktivitetsrapporten att utarbeta rutiner för alternativa sätt att redovisa uppgifter i denna. Justitiekanslern anför att det i förslaget inte görs någon närmare analys av vilka praktiska tillämpningssvårigheter eller problem förslaget kan komma att ge upphov till och saknar även skadeståndsrättsliga över- väganden med anledning av förslaget. Enligt 48 § personuppgiftslagen ska den personuppgiftsansvarige ersätta den registrerade för skada och kränkning av den personliga integriteten som en behandling av person- uppgifter i strid med den lagen har orsakat. den utsträckning det är skäligt jämkas, om den personuppgiftsansvarige visar att felet inte berodde på honom eller henne. Av 15 § lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksam- heten framgår att bestämmelsen i personuppgiftslagen om skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag eller föreskrift- er som har meddelats i anslutning till lagen. sådana specialbestämmelser om skadestånd som tar över de allmänna skadeståndsreglerna i skadeståndslagen (1972:207). I den utsträckning en ersättningsfråga inte berörs i 48 § personuppgiftslagen tillämpas de allmänna reglerna i skadeståndslagen. personuppgiftslagen avser ersättning för personskada, sakskada, ren förmögenhetsskada och kränkning av den personliga integriteten. skada eller kränkning som den olagliga behandlingen av personuppgifter har fört med sig ersätts. Orsakssambandet ska vara adekvat. konstaterar att det alltså är klart att skadeståndsskyldighet kan upp- komma för Arbetsförmedlingen vid behandling av känsliga personuppgifter, som en enskild exempelvis lämnar i en aktivitetsrapport, i strid med personuppgiftslagens eller Arbetsförmedlingens registerlags bestämmelser om krav på behandlingen av personuppgifter. Datainspektionen betonar vikten av, när man överväger att utvidga behandlingen av känsliga personuppgifter, att titta på de skyddsåtgärder som ska kompensera utvidgningen och nämner som exempel tekniska åtgärder eller spärrar, information och noggrann utformning av aktivitets- rapporten med ett minimalt användande av fritextfält. anför vidare att förslaget saknar redovisning av sådana lämpliga skyddsåtgärder som är en förutsättning för att känsliga personuppgifter ska få behandlas utan uttryckligt samtycke. på att det inte är osannolikt att aktivitetsrapporterna eller delar av dem kommer att spridas till andra myndigheter, t.ex. för kontroll av förmåner, vilket får till följd att känsliga personuppgifter kan komma att spridas till Myndigheten anför att en av e-förvaltningens styrkor är att man med teknikens hjälp kan säkerställa att personuppgiftsbehandling sker på ett sätt som tillvaratar integritetsskydd och säkerhet, och att Arbetsförmedlingen är mitt uppe i ett omfattande arbete med att införa ett nytt systemstöd och härigenom ges en utmärkt möjlighet att kravställa sitt nya ärendehanteringssystem så att integritet och säkerhet byggs in redan från början. Enligt Datainspektionen finns det, genom en genomtänkt utformning, goda möjligheter att styra över vilka uppgifter som kommer in via aktivitetsrapporten. På så sätt skulle behandlingen av andra känsliga personuppgifter än dem som är nödvändiga för handläggningen av ett ärende kunna begränsas till ett minimum. Datainspektionen anser att det mot denna bakgrund vore bättre om själva utformningen av den elektroniska aktivitetsrapporten överlämnades till Arbetsförmedlingen och även hur den ska hanteras när den kommer in till förmedlingen på elektronisk väg. Regeringen anser att Datainspektionens synpunkter visar vikten av att Arbetsförmedlingen utformar sin ärendehantering, som aktivitetsrapporten kommer att ingå i, på ett sådant sätt att risken för intrång i den personliga integriteten minimeras. Som framgår ovan kommer Arbetsförmedlingen i princip inte att ha någon möjlighet att styra över vad den enskilde redovisar i aktivitetsrapporten. Det är dock angeläget att det så långt som möjligt bara är uppgifter som behövs för handläggning av ärenden som anges i rapporten och således förs in i databasen. Regeringen anser därför att det är viktigt att Arbetsförmedlingen utfärdar tydliga skriftliga instruktioner om vilken information som är relevant att lämna i rapporten och att rapporten utformas på ett sätt som underlättar detta. Inte minst är detta viktigt för att minimera den av Justitiekanslern och Arbetsförmedlingen påtalade risken att känsliga personuppgifter om andra än den sökande lämnas i rapporten, något som ibland kanske är oundvikligt. Arbetsförmedlingen anför att det följer av gällande regler i lagen och förordningen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten om åtkomst till personuppgifter att det enbart blir den ansvarige handläggaren, alternativt det lokala arbetsförmedlingskontoret, som kommer att vara behörig att ta del av aktivitetsrapporten. Arbetsförmedlingen upplyser vidare om att det pågår ett omfattande arbete på myndigheten, som det förs en diskussion med Datainspektionen, med att se över behörighetstilldelning m.m. som säkerställer ett fullgott integritetsskydd och en fullgod datasäkerhet och att det nya systemet kommer att vara på plats , då lagändringen föreslås träda i kraft. Regeringen konstaterar att Arbetsförmedlingens pågående arbete syftar till att skapa ett högt inbyggt integritetsskydd i deras ärendehanteringssystem och bedömer att de risker för intrång i den personliga integriteten som Justitiekanslern framhåller att lagändringen medför härigenom till stor del motverkas. Regeringens bedömning är sammantaget att den risk för intrång i enskildas personliga integritet som förslaget medför med hänsyn till ovan gjorda överväganden inte väger tyngre än behovet av effektiva arbetssätt för Arbetsförmedlingen. Regeringen föreslår därför att samtliga de i 13 § personuppgiftslagen angivna känsliga personuppgifterna bör få behandlas i en databas, om uppgifterna har lämnats i ett ärende. Precis som ska även uppgifter som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa få behandlas i en databas, om de är nödvändiga för handläggningen av ett ärende. påpekar begränsar även förordningen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten vilka uppgifter som Arbetsförmedlingen får behandla. Regeringen avser att se över förordningen i samband med lagändringen. 2012/13:12 7 Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft För sådant förhållande som har betydelse för fråga om ersättning från en arbetslöshetskassa och som har inträffat före 2013, gäller 9, 11, 4346 och 66 §§ första stycket lagen om arbets- löshetsförsäkring i sin äldre lydelse. För sådant förhållande som föranleder avstängning enligt de nya bestämmelserna i 4343 b §§, räknas kommande fall från utgången av tiden för sådan nedsättning eller avstängning som har beslutats enligt äldre föreskrifter. Bestämmelsen i 37 § första stycket andra meningen lagen om arbetslöshetskassor om uteslutning av medlem tillämpas inte på förhållanden som avser tid före . Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag. I promemorian föreslås ikraftträdandedatumet vara och övergångsbestämmelser saknas för uteslutning och frånkännande av rätt till ersättning samt innehållande av ersättning. Remissinstanserna: Arbetslöshetskassornas samorganisation anför att övergångsbestämmelserna bör förtydligas så att det framgår hur ackumulering av åtgärder mellan de gamla och nya reglerna ska hanteras. Organisationen anser också att lagändringarna bör träda i kraft tidigast efter antagen proposition för att det ska finnas tid för itanpassning till de nya bestämmelserna och att ikraftträdande inte bör ske . Småföretagarnas Arbetslöshetskassa pekar på att lagändringarna kan medföra behov av ändringar i förordningar, föreskrifter och datasystem samt utbildning av personal, varför man anser att lagen bör träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft . För att Arbetsförmedlingen ska kunna arbeta effektivt med det nya regelverket krävs emellertid systemstöd. Vidare krävs ett datasystem hos Arbetsförmedlingen med mycket hög säkerhet till skydd för den personliga integriteten. Arbetsförmedlingen arbetar med att byta handläggarsystem. Det nya handläggarsystemet förväntas vara i bruk till , varför detta bedöms vara det tidigast möjliga ikraftträdandedatumet för föreslagna lagändringar. Med beaktande av synpunkterna ovan från Arbetslöshetskassornas samorganisation och Småföretagarnas Arbetslöshetskassa, anser regeringen att lagändringarna bör träda i kraft . Datumet bedöms innebära tillräckligt med tid även för arbetslöshetskassorna att genomföra nödvändiga förändringar i sina system. De allmänna villkoren och bestämmelserna om avstängning föreslås gälla i sina äldre lydelser för förhållanden som inträffat före lagens ikraftträdande. För sådant förhållande som föranleder avstängning enligt de nya bestämmelserna i 4343 b §§, räknas avstängningstiden i före- kommande fall från utgången av tiden för sådan nedsättning eller avstängning som har beslutats enligt äldre föreskrifter. De nu gällande Prop. 2012/13:12 reglerna ska inte ackumuleras med de regler som föreslås här. innebär att en sökande som påbörjat en åtgärdstrappa enligt nuvarande bestämmelser, börjar om från det första steget i den nya åtgärdstrappan, även om han eller hon upprepar den åtgärdsgrundande handlingen inom samma ersättningsperiod. I lagrådsremissen fanns inga övergångsbestämmelser för de lagförslag som ingick i denna. Lagrådet anser att det bör utvecklas och tydliggöras i vilken omfattning äldre bestämmelser ska tillämpas på ärenden efter ikraftträdandet. Åtgärderna uteslutning av en medlem från en arbetslöshetskassa och frånkännande av rätt till ersättning har karaktär av sanktioner som efter lagändringarna även kan komma i fråga om man låter bli att anmäla ändrade uppgifter till en arbetslöshetskassa. Det bör därför genom övergångsbestämmelse säkerställas att inte en underlåtenhet innan lagändringarna träder i kraft kan leda till åtgärd efter ikraftträdandet. Detta uppnås lagtekniskt dels genom en övergångsbestämmelse att den äldre föreskriften om frånkännande ska gälla för förhållanden före lagens ikraftträdande, dels genom att det föreskrivs att den nya bestämmelsen om uteslutning av en medlem som låtit bli att anmäla ändrade uppgifter till en arbetslöshetskassa inte ska tillämpas på sådana förhållanden som har betydelse för rätt till ersättning som har inträffat före ikraftträdandet. De nya bestämmelserna om återbetalning av statsbidrag är ett förtydligande av regelverket på området och ska efter lagens ikraftträdande tillämpas direkt på alla återbetalningsfall. Inte heller för ändringen i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten bedöms det finnas behov av övergångsbestämmelser. Syftet med de föreslagna regeländringarna är att bidra till en förbättrad tillämpning av regelverket. Det kan leda till en ökning av antalet beslut om åtgärd. Förslagen innebär dock även mildare åtgärder, vilket gör det svårt att förutsäga vilken effekt förslagen får vad gäller det totala antalet ersättningsdagar som sökande stängs av. Utöver detta syftar förslagen till att öka sökaktiviteten bland de arbetssökande. Ökad sökaktivitet förväntas leda till i arbetslöshet och därmed att kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen sjunker på . Sammantaget bedöms dock de ekonomiska konsekvenserna bli begränsade. 2012/13:12 8.1.1 Allmänna villkor och åtgärder Förslagen innebär att en ny grupp åtgärdsgrunder införs i arbetslöshetsförsäkringen. Flera av dessa åtgärdsgrunder får dock konsekvenser redan i dagens regelverk. Vad gäller åtgärdsgrunderna att inte medverka till att upprätta en handlingsplan och att inte söka anvisat arbete, är det beslut som sällan förekommer. De föreslagna ändringarna på dessa punkter bedöms därför få marginella effekter. Åtgärdsgrunden att inte inom utsatt tid lämna en aktivitetsrapport är en ny åtgärdsgrund. Det finns därför inga uppgifter att utgå från för en beräkning av omfattningen av denna åtgärd. Att inte besöka eller kontakta den offentliga arbetsförmedlingen enligt överenskommelse eller kallelse leder till att den sökande blir avanmäld. I promemorian visades att en grov uppskattning av den förväntade omfattningen av denna åtgärdsgrund är ca 45 000 ärenden. Det är en stor ökning, men det förväntas inte innebära en minskning av antalet utbetalda ersättningsdagar, eftersom sökande som avanmäls som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen mister sin ersättningsrätt . Att inte aktivt söka lämpligt arbete upphör enligt förslaget att vara ett allmänt villkor och blir i stället en åtgärdsgrund för misskötsel av arbetssökandet. Det saknas uppgifter om i hur många fall ersättningen upphör på grund av att den sökande inte är aktivt arbetssökande, varför en uppskattning av omfattningen av denna åtgärdsgrund inte låter sig göras. Förlänger tiden i arbetslöshet eller orsakar arbetslösheten De åtgärder som tar sikte på att den sökande förlänger tiden i arbetslöshet eller orsakar arbetslösheten, finns . Som framgår av promemorian, rör förslagen i dessa delar få beslut. Förslagen förväntas därför inte medföra några ekonomiska konsekvenser. 8.1.2Anmälningsplikt och innehållande av ersättning Förslagen om införande av anmälningsplikt för ändrade uppgifter och utökning av möjligheten att innehålla ersättning under utredning förväntas leda till en minskning av felaktigt utbetald ersättning. Det är dock inte möjligt att uppskatta omfattningen av en sådan minskning. Förslagen som rör ändringar av reglerna rörande uteslutning och frånkännande är inte avsedda att ha vare sig mildrande eller skärpande effekter.