prop · H0031d33 · 2012-09-20 00:00:00 — Bestämmelser om höjda krav vad avser vilken information som lämnas i avtal m.m. trädde i kraft och PTS har fortsatt arbetet med att utforma föreskrifter och allmänna råd. Om det finns begränsningar i en tjänst eller abonnemang så ska denna information vara tydlig, heltäckande och lättillgänglig. PTS ska återrapportera vilka åtgärder som myndigheten har vidtagit för att förbättra informationen till konsumenter vad gäller begränsningar i bredbands- och internetuppkopplingar. Det är regeringens inriktning att slå vakt om valfrihet och att konsumenter alltid ska kunna välja de tjänster som de efterfrågar i en miljö där marknadsaktörernas affärsmodeller ständigt förändras. Inriktningen är att konsumenter i högre grad genom sina aktiva val får både ett ökat ansvar och en större möjlighet att påverka det utbud av tjänster som faktiskt tillhandahålls. Allt fler it-tjänster blir bärare av datainnehåll som skapar mervärde. Användningen av applikationer (appar) och surfning ökar och sker från allt fler terminaler. Ett exempel är mobila betalningar. Även traditionell telefoni blir IP-baserad. Inom näringslivet utnyttjar smarta elnät och maskin-till-maskin-kommunikation i allt högre grad nätet för överföring av allt mer data. Framväxten av trådlösa tjänster ökar behovet av bandbredd och i synnerhet radiofrekvenser för trådlös användning. 4.5.5Utveckling med hjälp av it Klimat, miljö och energi Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala, nationella som globala lösningar. Det är regeringens övertygelse att klimat-, miljö- och energiutmaningarna utgör en möjlighet för tekniksamt varu- och tjänsteutveckling inom alla branscher. Affärsmöjligheter skapas för svenska företag i och med den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna hanteras av regeringen med flera instrument och inom flera områden. Det behövs därför en fortsatt och utvecklad samverkan mellan statliga myndigheter liksom mellan dessa och den kommunala och regionala nivån. Den nationella och regionala tillväxtpolitiken, närings-, miljö-, it-, innovations- och energipolitiken samt politiken för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel ska bidra till att skapa en långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd, förbättrat miljötillstånd, innovationer och export. Utvecklingen mot en grön ekonomi innebär möjligheter för utveckling av svensk miljöteknik, inklusive hållbara varor, tjänster och produktionssystem, och kan därigenom minska miljöpåverkan nationellt och globalt samt skapa nya jobb i både stads- och landsbygdsregioner. Inriktningen för miljöområdet inom politiken för informationssamhället, är att it ska bidra till ett miljöanpassat samhälle, vilket också presenteras i den digitala agendan. Det är viktigt att arbetet med att minska it:s negativa miljöpåverkan, som it i högre grad bör användas för att minska miljöbelastningen inom andra områden, utvecklas i snabbare takt, både i offentlig och privat sektor. Alla aktörer bör sträva efter att it:s potential till miljöförbättringar utnyttjas till fullo. För att lyckas med detta behövs mer kunskap, dialog och samverkan mellan privat och offentlig sektor inom flera olika samhällsområden. Staten ska föregå med gott exempel i sitt arbete med it för miljön. Regeringen fortsätter att följa myndigheternas arbete utifrån agendan It för en grönare förvaltning agenda för it för miljön 2010-2015. I den digitala agendan för tydliggör regeringen att jämställdheten inom it-området ska öka kraftigt. För att kunna lyckas med det, krävs det att både utbildningsväsendet och företagen lyckas göra it intressant och attraktivt så att kvinnor söker sig dit. Regeringen ser positivt på att it-branschen samt berörda universitet och högskolor tar del av slutsatserna i Tillväxtanalys rapport av handlingsplanen Jämställd it-utveckling för ökad tillväxt (se även 4.4.6). Det är viktigt att jämställdhetsfrågorna integreras i verksamheten. Framför allt behövs en ökad samverkan mellan aktörer och projekt. It för attraktiv livs- och boendemiljö Tillsammans med aktörer på lokal, regional och nationell nivå ska frågor som är centrala för lokal och regional attraktivitet utvecklas och tydliggöras. Attraktionskraft tar avstamp i regeringens befintliga politik och ska bl.a. genom dialog ge möjligheter till erfarenhetsutbyte, möjliggöra innovativa lösningar, goda exempel, tydliggörande av ansvar och roller. Initialt sätts fokus på frågor som berör så väl möjligheterna att bo och leva som att besöka och uppleva. It-politiken medverkar till att främja attraktiva miljöer både för människor och företag genom bl.a. främjande av utbyggnad av it-infrastruktur och i arbetet med regeringens digitala agenda. 4.5.6Post och grundläggande betaltjänster En väl fungerande postmarknad är viktig för både privatpersoner och företag i hela landet. Bland de faktorer som påverkar postmarknaden kan nämnas konjunkturutvecklingen, konkurrensen både på postmarknaden och från elektroniska kommunikationstjänster samt tillhanda- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 hållandet av den samhällsomfattande posttjänsten. Övergången till elektroniska kommunikationstjänster är en av förklaringarna till de minskande brevvolymerna i . Minskade brevvolymer innebär att man kan anpassa inriktningen, kostnaderna och priset på de tjänster som erbjuds. Den ökade e-handeln medför emellertid fler större försändelser. Genom den konkurrensfrämjande roll som PTS fått genom förordningen (2007:951) med instruktion för vill regeringen främja konkurrensen på den svenska postmarknaden. Regeringen fortsätter att följa utvecklingen av den samhällsomfattande posttjänsten samt konkurrenssituationen på postmarknaden. Alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Inriktningen är att det statliga åtagandet endast omfattar de orter och landsbygder där behovet inte tillgodoses av marknaden. Vissa offentliga kostnader kan därför inte uteslutas. Statliga insatser finns nu på plats för att säkerställa övergången mellan de av PTS statligt upphandlade tjänsterna för grundläggande betaltjänster och regionalt anpassade lösningar framtagna i samarbete mellan PTS och länsstyrelserna. Länsstyrelserna har ett ansvar att göra en bedömning av hur de grundläggande betaltjänsterna motsvarar samhällets behov och eftersom de besitter en regional kännedom bör de även vara ansvariga för de regionala lösningar som behövs. Regional anpassning ger kostnadseffektivare lösningar och bidrar till ett utökat utbud av tjänster där så behövs. Härigenom bidrar åtgärderna till lokal och regional utveckling och tillväxt. Mot bakgrund av förändringarna inom området följer regeringen noga berörda myndigheters arbete med och utvecklingen av de grundläggande betaltjänsterna. Regeringen ser en positiv utveckling av nya användarvänliga tjänster som är anpassade för specifika behov. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4.6.12:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Tabell 4.3 Anslagsutveckling 2:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 20 660 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 659 tkr prisnivå. 4Motsvarar 20 660 tkr prisnivå. Anslaget används för PTS förvaltningskostnader i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Det gäller bl.a. administrativa kostnader i samband med upphandling av samt ersättning för tjänster till personer med funktionsnedsättning samt åtgärder avseende civilt försvar och svåra påfrestningar rörande elektroniska kommunikationer m.m. Anslaget används även för PTS verksamhet vad gäller kvalificerade elektroniska signaturer. Vidare används anslaget för viss verksamhet som syftar till att förverkliga det it-poli- tiska målet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.4 Offentligrättslig verksamhet (som inte får PTS disponerar vissa av de avgifter som myndigheten tar ut av operatörer inom verksamheterna för elektronisk kommunikation, post och kvalificerade elektroniska signaturer. Beräknade intäkter som myndigheten får disponera är . Avgift för skydd av elektroniska kommunikationer Regeringens förslag: Regeringen föreslår att avgiftsuttaget för att finansiera åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation fastställs till högst . Skälen för regeringens förslag: Åtgärder som finansieras från anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation, med ett belopp som motsvarar avgiftsuttaget, syftar till att bidra till att säkra de elektroniska kommunikationernas driftsäkerhet och robusthet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter . beräknas anslaget till , till och beräknas anslaget till . Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4.6.2 2:2 Ersättning för särskilda tjänster Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget används även för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-an- vändning för personer med funktionsnedsättning, t.ex. tillgänglighet till kommunikation, utbildning och media. Dessutom används anslaget för viss uppföljnings- och utredningsverksamhet. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet behövs för att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden, som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Bemyndiganderamen minskar med jämfört med , för att anpassas till aktuellt behov. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade . beräknas anslaget till . beräknas anslaget till . Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.9 Anslagsutveckling 2:3 Grundläggande betaltjänster 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för tillhandahållandet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden. Anslaget används även för tillhandahållande av grundläggande betaltjänster för äldre personer och personer med funktionsnedsättning boende i landsbygd. Detta inbegriper upphandling av dessa tjänster. Vidare används anslaget för regionala stöd- och utvecklingsinsatser. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet behövs för att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden, som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Ingående åtaganden på avser åtaganden som ingåtts med stöd av tidigare års beslutade bemyndiganden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till . Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:3 Grundläggande betaltjänster Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 4.6.42:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Tabell 4.12 Anslagsutveckling 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för insatser som bidrar till att förverkliga målen för politiken för informationssamhället, liksom uppföljningar och utvärderingar av politiken. har anslaget använts till uppdrag till PTS inom bl.a. bredband och informationssäkerhet, till Myndigheten för handikappolitisk samordning inom området digitalt innanförskap, till inom it och miljö, till om it-sta- tistik samt konsultstudier inom ramen för den digitala agendan och elektronisk kommunikation. Regeringen bedömer att de insatser som genomförts har bidragit till att förverkliga regeringens politik för informationssamhället. Den del av verksamheten som härrör till uppgradering av nivån för funktionellt tillträde till internet förs till anslag 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation då ändamålet för medlen bättre stämmer överens med det anslaget. Anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. minskas därför med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 Informationsteknik: Te- lekommunikation m.m. . beräknas anslaget till . beräknas anslaget till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 4.6.52:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Tabell 4.14 Anslagsutveckling 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för åtgärder för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till it-infrastrukturprojekt i områden där utbyggnad inte sker på marknadsmässig grund. Närmare villkor för vissa av dessa stöd ges i förordning. Vidare används anslaget för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid samt för samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget används även till kostnader för administration av åtgärderna m.m. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigande krävs för att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Bemyndiganderamen höjs med jämfört med för att anpassas till de föreslagna ökade bredbandssatsningarna. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Erhållet/föreslaget bemyndigande För att kunna utnyttja det ökade stöd till it-in- frastrukturutbyggnad inom Landsbygds-pro- grammet som föreslås i denna proposition (se utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel), behövs medel till medfinansiering. Därför ökas anslaget med 2013 respektive 2014. Anslaget ökar även med 2013 respektive 2014 då den del av verksamheten som härrör till bl.a. uppgradering av nivån för funktionellt tillträde till internet förs till detta anslag från anslag 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m (se även avsnitt 4.6.4 ). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation . beräknas anslaget till . beräknas anslaget till . Av detta belopp motsvarar det avgiftsuttag som föreslås för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation. Minst motsvarande belopp kommer att användas för detta ändamål. Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 4.6.62:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Tabell 4.17 Anslagsutveckling 2:6 Gemensamma e-förvalt- ningsprojekt av strategisk betydelse 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 3 020 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 021 tkr prisnivå. 4Motsvarar -1 tkr prisnivå. Anslagets ändamål är att finansiera prioriterade e-förvaltningsprojekt som är av strategisk betydelse för statsförvaltningens utveckling, inklusive initativ som effektiviserar myndigheternas informations- och tjänsteutbyte inom ramen för en förvaltningsgemensam mjuk infrastruktur, projekt som förenklar vardagen för företag och privatpersoner samt för att analysera kostnader och effekter av myndigheternas e-förvaltnings- projekt och it-användning. Regeringen har för avsikt att stegvis förbättra styrningen, inklusive den finansiella styrningen, och samordningen av myndigheternas e-förvalt- ningsprojekt. Syftet är att åstadkomma en öppnare, enklare och effektivare förvaltning. pågår ett arbete med att formulera regeringens strategi för e-förvaltning, baserat bl.a. på E-delegationens förslag i betänkandet Strategi för myndigheternas arbete med e- förvaltning (SOU 2009:86). Regeringen konstaterar att it-projekt tar en stor del av de statliga myndigheternas resurser i anspråk och att det därför är viktigt att hitta 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 former för ett så effektivt resursutnyttjande som möjligt på förvaltningsgemensam nivå. Utgångspunkten för alla offentliga e-förvaltningsprojekt är att de ska vara väl underbyggda med förstudier som specificerar hur kostnader ska fördelas och hur besparingar och andra nyttor ska uppnås, fördelas och realiseras. I vissa fall krävs investeringar i den mjuka infrastrukturen där nyttor uppstår indirekt. Med anledning av ovanstående föreslås anslaget öka med 2013. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse . beräknas anslaget till respektive . Under förutsättning att projekten kan utformas och beslutas på ett sådant sätt att kostnaderna täcks med realiserade besparingar avser regeringen att återkomma till frågan om den fortsatta utvecklingen av e-förvaltning i budgetpropositionen . Tabell 4.18 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär.