prop · GZ03101 · 2012-04-16 00:00:00 — RiR 2011:18 Brottsutsatt myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott har granskat hur , Domstolar, och hanterar brottsskadestånd. Polisens och målsägandebiträdenas insatser berörs till viss del av granskningen. har även granskat hur regeringen styr detta område. Regeringen har redovisat sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i granskningsrapporten i regeringens skrivelse om myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott (skr. 2011/12:32). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:JuU7, rskr. 2011/12:129). RiR 2011:25 IT-stödet i rättskedjan har granskat hur , , och Kriminalvården har skapat förutsättningar för utveckling av ett effektivt IT- stöd i rättskedjan och hur regeringen styr detta område. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om IT-stödet i rättskedjan (skr. 2011/12:72). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet har utifrån de samlade iakttagelserna från granskningarna av effektiviteten i rättsväsendet och brottmålsprocessen analyserat orsakerna till effektivitetsbristerna. har särskilt analyserat regeringens och myndigheternas styrning 20002011. Analyserna omfattar styrningen utifrån de mest centrala målen för rättsväsendet; minskad brottslighet och minskat antal återfall i brott, kortare genomströmningstider och ökad uppklaring. Dessutom har granskat styrningen av samverkan samt kompetensförsörjningen, kunskapsstödet och organisationskulturen inom rättsväsendet. Regeringen har redovisat sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i granskningsrapporten i regeringens skrivelse om att hantera brottmål effektivt en utmaning för regeringen och rättsväsendet (skr. 2011/12:135). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.4.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Tabell 2.37 UO 5 Anslag Avgifter till internationella organisationer -7,0 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Bidrag till vissa internationella organisationer -2,2 -5,5 Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser (5,) lägre än vad som anvisades i statens budget. uppfördes det nya anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer på statens budget på grund av ny hantering av 1 449 miljoner. anslaget är avgifter som är folkrättsligt bundet att betala via sitt medlemskap i bland annat (), (), och och utveckling (). Belastningen på anslaget påverkas av såväl valutakursförändringar som antalet freds- och säkerhetsfrämjande insatser. På anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet redovisas bl.a. ekonomiskt bistånd till nödställda svenska medborgare i samband med hemresa vid exempelvis allvarlig sjukdom eller dödsfall. höständringsbudgeten anvisades ytterligare nästan för ökade utgifter beroende på att ett stort antal personer befunnit sig i de krisdrabbade områdena i och . De totala utgifterna för Internationell samverkan blev (5,) lägre än 2010. Utfallet för anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer blev lägre än 2010. Tabell 2.38 UO 5 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till . 2.4.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Tabell 2.39 UO 6 Anslag -2,8 Anskaffning av materiel och anläggningar -3,6 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel -12,9 -2,5 Gemensam radiokommunikation för skydd och -16,1 för SRV, KBM och SPF -96,1 -0,7 -2,5 Utgiftsområdet omfattar utgifter för försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet och elsäkerhet. Utfallet uppgick till och var därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet på anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap blev , vilket är lägre än anvisat i budgeten. Orsaken är främst att Försvarsmakten beslutade att minska övningsverksamheten till en lägre nivå än ursprungligen planerat. Beslutet föranleddes av tidiga signaler om risk för överskridande av anslaget till följd av högre ledighetsskuld, högre pensionsavgifter samt att kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän anställts tidigare än planerat. Av de anvisade medlen drogs in eftersom de avsåg statlig ålderspensionsavgift baserad på dagersättning för värnpliktiga. Försvarsmakten betalar inte längre denna avgift eftersom värnplikten är vilande. Utfallet för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar blev , lägre än anvisat på statens budget. Orsaken är delvis att anslaget var belagt med en utgiftsbegränsning på , som fick disponeras av Försvarsmakten först efter beslut av regeringen. Utfallet för anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser blev , lägre än anvisat på statens budget. Utgifterna för insatserna i har blivit lägre bl.a. på grund av lägre utgifter för drift och utveckling av baser samt lägre utgifter för transporter. Utgifterna för insatsen i blev lägre än beräknat, vilket bl.a. beror på att budgeten för ammunition inte utnyttjades, lägre flygtidsuttag och lägre kostnader i basområdet än planerat. , högre än anvisat på statens budget. Det innebär att anslagssparande har utnyttjats. Ingående överföringsbelopp uppgick till . Anslaget har i huvudsak finansierat underskott i den avgiftsfinansierade verksamheten . Anslutningsgraden till det gemensamma radiokommunikationssystemet är lägre än förväntat, vilket medför ett underskott i verksamheten. Underskottet uppgick till . blev utgifterna för utgiftsområdet (3,) lägre än Utfallet på anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar minskade med (14,), vilket är ca mer än planerat. 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser blev lägre (9,) jämfört med föregående år. Anslaget minskades 2011 med med anledning av den nya personalförsörjningen med färre kontraktsanställda i internationella tjänster. Utfallet på anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar ökade med (4,) i enlighet med fastställd investeringsplan. Tabell 2.40 UO 6 Beställningsbemyndiganden mot jordskred och andra Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . av materiel och anläggningar bemyndigande och en minskning med jämfört med . Orsaken till skillnaden är främst att vissa åtaganden krävde regeringens särskilda medgivande. Dessa åtagande var fortfarande under beredning vid utgången av året, vilket innebar att Försvarsmakten fick skjuta på ett antal större beställningar . Bemyndiganderamen för anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar fastställdes i budgeten till . Utestående åtaganden uppgick till , vilket är lägre än beslutat bemyndigande och en minskning med jämfört med föregående år. Orsaken till skillnaden är att Försvarsmakten tidigt bedömde att bemyndigandet inte var tillräcklig varför man avvaktade med att göra en större beställning. Försvarsmakten beslutade även att generellt avvakta med alla nya åtaganden som inte var nödvändiga, vilket innebar att mycket få beställningar genomfördes . Tabell 2.41 UO 6 Garantier 1983/84:100 bilaga 6 s.9, bet. 1983/84:FöU15, och bet. beslutade om en statlig garanti på jämte ränta som säkerhet för ett banklån till Stiftelsen kurscentrum. Lånet avsåg finansiering av en utbyggnad för att få balans mellan service- och lärarkapacitet samt förläggnings- och arbetsutrymmen. Garantins värde vid utgången av 2011 var . Tabell 2.42 UO 6 Inomstatliga lån ramen för Myndigheten för Krig, krigsfara eller andra Inom utgiftsområdet har låneramar beslutats om , exklusive den särskilda krediten för krig och krigsfara på . Utestående lån var vid utgången av 2011. Tabell 2.43 UO 6 Övriga krediter Inom utgiftsområdet har räntekontokrediter beviljats om . Utnyttjade krediter uppgick vid utgången av 2011 till . Försvarsmakten har, avseende dess årsredovisning , fått en revisionsberättelse med upplysning. Revisorn lämnar en upplysning när denne vill fästa uppmärksamheten på viktig information i årsredovisningen. lämnar följande upplysningar av särskild betydelse. vill fästa uppmärksamheten på sidan 39 i årsredovisningen, som beskriver att Försvarsmakten och genomfört omförhandlingar av leverans och fakturering i ett antal materielprojekt. Leveranser för planerade belopp har erhållits genom att förseningar i vissa projekt kompenserats med tidigareläggning av leveranser och fakturering i andra projekt. har, avseende dess årsredovisning , fått en revisionsberättelse med upplysning. Revisorn lämnar en upplysning när denne vill fästa uppmärksamheten på viktig information i årsredovisningen. lämnar följande upplysningar av särskild betydelse. vill fästa uppmärksamheten på sidorna 1719 i årsredovisningen, som beskriver att och Försvarsmakten genomfört omförhandlingar av leverans och fakturering i ett antal materielprojekt. Detta till följd av ändring av verksamhetsmässiga eller finansiella förutsättningar hos , Försvarsmakten eller extern leverantör. RiR 2008:29 Skyddet för farligt gods har granskat om regeringen och ansvariga myndigheter har skapat tillräckliga förutsättningar för att farligt gods ska skyddas mot antagonistiska hot, t.ex. terrorism. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i skrivelsen Samhällets krisberedskap stärkt samverkan för ökad säkerhet (skr. 2009/10:124) och i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 22 avsnitt 3.6). Ärendet bereds inom . RiR 2011:13 Leverans ? En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten har granskat försvarets internationella materielsamarbeten. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om försvarets internationella materielsamarbeten (skr. 2011/12:14). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:FöU3, rskr. 2011/12:157). RiR 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser har granskat regeringens styrning av svenska bidrag till internationella insatser. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om svenska bidrag till internationella insatser (skr. 2011/12:18). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:UU13, rskr. 2011/12:144). RiR 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser har granskat hur Försvarsmakten kan bistå samhället i händelse av kris. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser (skr. 2011/12:19). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har med anledning av regeringens skrivelse givit regeringen tillkänna att styrning och uppföljning av Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser bör förbättras och att regeringen bör säkerställa att samverkan mellan Försvarsmakten och det övriga samhället sker (bet. 2011/12:FöU2, rskr. 2011/12:131). Frågan bereds inom och regeringen avser att återkomma om det fortsatta arbetet i kommande budgetpropositioner. 2.4.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Tabell 2.44 UO 7 Anslag -4,5 -1,7 -2,2 -4,3 Utgiftsområdet omfattar internationellt utvecklingssamarbete och reformsamarbete i . Utfallet uppgick till och var därmed (4,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisats i statens budget. Anslaget minskades med i ändringsbudget för att finansiera ökade utgifter för ersättningar och bostadskostnader under utgiftsområde 8 samt ökade utgifter för Sidas förvaltning. Utgifterna för anslaget 2:1 Reformsamarbete i uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisades i statens budget. godkände medverkan i kapitalhöjningarna i Asiatiska (AsDB), Afrikanska (AfDB) och (). Godkännandet för AsDB gavs redan i samband med budgetpropositionen . Kapitalhöjningarna innebar dels ett bemyndigande att öka de statliga garantiåtagandena, vilka redovisas i tabell 2.47, dels att skulle inbetala till AsDB under 20112015, till AfDB under 20112018 och till IDB under 20112015. kronor till AfDB och 8 miljoner kronor till IDB. Vidare har bemyndigat regeringen att besluta om ett kapitaltillskott på till . har hela beloppet betalats till kronor (9,) 1:1 Biståndsverksamhet ökat med (10,). Bland annat har biståndet till samt utbetalningar till internationella finansieringsinstitut ökat. Utgifterna till globala utvecklingsinsatser har minskat medan organisations- och temastöd tillkommit. Anslagstilldelningen för utgiftsområdet är huvudsakligen baserad på Bruttonationalinkomstens (BNI) utveckling. Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats som beslutat om för varje enskilt år och är en procent av BNI. Vid beräkningen av biståndsramen i budgetpropositionen används den senaste tillgängliga BNI-prognosen. Det totala svenska biståndet rapporteras till DAC, som ansvarar för att biståndsstatistik. Rapporteringen till DAC görs efter avslutat budgetår. I den ingår samtliga kostnader, inklusive kostnader under andra utgiftsområden än utgiftsområde 7, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s definition. Från biståndsramen görs avräkningar dels för biståndsklassificerade kostnader inom andra utgiftsområden, dels med belopp motsvarande de bilaterala skuldavskrivningarna som gör. Utgifterna inom andra utgiftsområden avser huvudsakligen kostnader för flyktingar från biståndsländer, administration Tabell 2.45 Utfall för bistånd 20022011 Totalt bistånd i pro- cent av BNI 2 1Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen förutom när det gäller avräkningen för bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget där faktiskt utfall som kan klassificeras som bistånd enligt DAC används . 2Den senast tillgängliga BNI-prognosen vid rapporteringstillfället till DAC används av bistånd inom samt den del av bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära bud¬get. Biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar en procent av vid budgeteringstillfället beräknad BNI. I tabell 2.45 redovisas DAC- rapporteringen för 20022011. Det preliminära utfallet är av BNI enligt DAC:s redovisningsprinciper. Procentandelen för det preliminära utfallet har beräknats med den senaste BNI-prognosen Tabell 2.46 UO 7 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till , vilket är lägre än beslutat bemyndiganden och utfallet . Förklaringarna till lägre åtaganden är flera. Utfallet påverkas av att avtal sluts senare än beräknat, avtalslängd och avtalsbelopp har inte ökat i den omfattning som var planerat samt att det i mottagarländerna inträffar oförutsedda händelser som inverkar på planerade beslut om projekt och program. Det fleråriga åtagandet för påfyllnaden av Globala fonden mot hiv, aids, tuberkulos och malaria uppgick till ett lägre belopp än beräknat. För anslaget 1:1 Biståndsverksamhet har åtaganden i utländsk valuta inte värderats till balansdagens kurs. En sådan värdering hade minskat utestående åtaganden med . Huvuddelen av dessa åtaganden förfaller till betalning än det närmaste följande budgetåret varför en värdering enligt balansdagens kurs inte bedöms ge en mer rättvisande bild. Tabell 2.47 UO 7 Garantier () 1) (AfDB) 2) (AsDB) 3) Regeringen avser att besluta om kapitalhöjningen. 2Bemyndigandet gavs i Units of Accounts (UoA), vilket är den valutaenhet afDB räknar i. Eftersom det är en intern valuta i banken och motsvarar i valör Special drawing rights (SDR), anges utfallet i SDR. 2009/10:1, bet. 2009/10:UU2, rskr. 4Av garantiramen för biståndsverksamhet avser Sidas garantigivning och garantier för de lån som Europeiska investeringsbanken lämnar inom ramen för IV Bis och . 1987/88:9, bet. 1987/88:UU9. Den svenska andelen av MIGA:s kapital är eller 10,49 miljoner SDR. SEK-kursen för SDR var 10,6293 den 30/12 2011. En samlad redovisning av statens garantiåtaganden lämnas i avsnitt 5.1. Tabell 2.48 UO 7 Övriga krediter Kredit för infriande av Kredit för infriande av (ordinarie garantireserv) 2) Kredit för infriande av Sidas 2001/02:1 Förslag till finansplan m.m. avsnitt 7.2.3, bet. 2001/02:FiU1 s. 290-292, rskr. 2Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av dåvarande 1 § lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning, numera 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). har, avseende dess årsredovisning , fått en revisionsberättelse med upplysning. Revisorn lämnar en upplysning när denne vill fästa uppmärksamheten på viktig information i årsredovisningen. lämnar följande upplysningar av särskild betydelse. vill fästa uppmärksamheten på -sidorna 160 samt 8588 i årsredovisningen som beskriver brister i Sidas interna styrning och kontroll i hanteringen av biståndsinsatser, och -sidan 160 i årsredovisningen där det framgår att inte har gjort en bedömning av den rättvisande bilden för de ekonomiska åtaganden som ingåtts av inom de anslagsposter som beslutar om men som Sida administrerar utbetalningar för. RiR 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser har granskat regeringens styrning av svenska bidrag till internationella insatser. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten regeringens skrivelse i rapport om svenska bidrag till internationella insatser (skr. 2011/12:18). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:UU13, rskr. 2011/12:144). Tabell 2.49 UO 8 Anslag -4,8 Utresor för avvisande och utvisade -14,4 Kostnader vid domstolsprövning i -17,9 Från EU-budgeten finansierade insatser för -22,8 -6,2 Utgiftsområdet omfattar frågor som rör migration till och från , flyktingpolitik inklusive mottagande av asylsökande samt utlänningars rätt att vistas i . Utfallet uppgick till och var därmed (5,) högre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna på anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev . Det är (23,) högre än anvisat i statens budget. Orsaken är dels att fler väljer det dyrare alternativet anläggningsboende i stället för eget boende, dels den ökande bostadsbristen i vissa områden som gör att fler blir kvar längre i mottagandet efter beviljat uppehållstillstånd. Även utgifterna för ensamkommande barn och ungdomars boende ökade mer än väntat. För att finansiera de ökade utgifterna anvisades ytterligare i ändringsbudget. Utgifterna för anslaget 1:1 uppgick till , vilket är (4,) lägre än vad som anvisades i budgeten. Orsaken är främst att rekryteringen av personal för att utöka kapaciteten för asyl- och tillståndsärenden skett i långsammare takt än planerat. blev utgifterna för utgiftsområdet (6,) högre än 2010. Utfallet för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev (7,) högre än 2010. högre utgifter för ensamkommande barn och 1:1 blev 135 miljoner högre jämfört med föregående år. Anslagsnivån höjdes 2011 med för att stärka myndighetens kapacitet. har 29 648 personer ansökt om asyl, vilket är 2 171 färre än 2010. Antalet ensamkommande barn och ungdomar uppgick till 2 657, vilket var 264 (9,) fler än föregående år. avgjordes 30 404 asylärenden i första instans () varav 9 088 personer () beviljades asyl. Un- der avgjordes 31 267 ärenden varav 8 732 personer beviljades asyl (). Det genomsnittliga antalet asylsökande inskrivna i mottagningssystemet har ökat från 34 631 till 35 019 personer (1,) jämfört med . Tabell 2.50 UO 8 Beställningsbemyndiganden sierade insatser för asyl- Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till . 2.4.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tabell 2.51 UO 9 Anslag -2,58 Kostnader för statlig assistansersättning -1,5 -25,8 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldre- -22,4 Bidrag till hälso-och sjukvård -3,9 -2,1 -15,8 Sjukvård i internationella förhållanden Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaks- -25,9 -12,2 -99,9 -81,0 -3,5 -5,9 Utgiftsområdet omfattar Barnrättspolitik, Folkhälsopolitik, Funktionshinderspolitik, Hälso- och sjukvårdspolitik, Socialtjänstpolitik, Stöd till personer med funktionsnedsättning samt Äldrepolitik. Utfallet uppgick till och var därmed (5,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I budgetpropositionen beräknades anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna uppgå till . Överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting om statens ersättning till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånerna tecknades dock först och uppgick då till . Ersättningen avräknades med , i enlighet med vinst- och förlustdelningsmodellen i överenskommelsen . Anslagsbelastningen påverkades även av att det är två månaders fördröjning av utbetalningarna. Statens bidrag till landstingen för läkemedelskostnader avseende utbetalades således och bidraget avseende kostnaderna för utbetalades . Utbetalningen från anslag uppgick därför till . Utfallet för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Orsaken till detta är en lägre efterfrågan än vad som förväntades i budgeten. Utfallet för anslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken blev , vilket är lägre än anvisat i budgeten. Avvikelsen hänför sig i huvudsak till anslagsposten Investeringsstöd som redovisas av . Utfallet för anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden blev , vilket är mer än vad som anvisades på statens budget. På ändringsbudget anvisades ytterligare . Utgifterna ökade mer än vad som beräknades i budgeten eftersom flera länder valt att debitera kostnader för pensionärsvård, turistvård och konventionsvård. Jämfört med ökade utgifterna för utgiftsområdet med (0,). Tabell 2.52 UO 9 Beställningsbemyndiganden Bidrag till hälso- och Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till . för arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap har, avseende dess årsredovisning , fått en revisionsberättelse med reservation. Revisorn uttalar sig med reservation när det finns väsentliga fel, men som inte är genomgripande för årsredovisningen. Myndigheten har felaktigt avräknat anslaget Socialvetenskap: Forskning med ett för högt belopp om som borde ha finansierats med bidrag. Om kostnaderna inte hade avräknats forskningsanslaget hade det utgående överföringsbeloppet, anslagssparandet, Detta påverkar därmed även poster i resultat- och balansräkningen. I resultaträkningen borde posten Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag redovisats med ett lägre belopp om och posten Medel från myndigheter för finansiering av bidrag med motsvarande högre belopp. I balansräkningen borde posten Oförbrukade bidrag redovisas till lägre belopp om och posten Avräkning med statsverket med motsvarande lägre belopp. RiR 2009:10 Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet har granskat vissa statliga insatser som påverkat landstingens resurser för vården av psykiskt sjuka. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i budgetpropositionen och budgetpropositionen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.10 respektive prop. 2010/11:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.9). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2010:19 Förberedelsearbetet i apoteksreformen har granskat om regeringens, myndigheters och bolags förberedelsearbete i apoteksreformen har skapat goda förutsättningar för att uppfylla målen med reformen om ökad tillgänglighet, bättre service, större tjänsteutbud och låga läkemedelskostnader. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i Årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101, s. 265).