prop · H0031d34 · 2012-09-20 00:00:00 — Fisketurismföretagande har en framtida tillväxtpotential på landsbygden, i kustområden och i våra sjöar och vattendrag. Propositionen En ny älgförvaltning (prop. 2009/10:239) antogs av . Regeringen har lagt ett flertal uppdrag till myndigheterna till stöd för den nya älgförvaltningen som trädde i kraft . Uppdragen har avsett utveckling av en ny it-plattform för älgförvaltningen, inventeringsmetoder och metoder för att fastställa foderprognoser som regelmässigt ska användas i älgförvaltningen samt en utbildning i adaptiv ekosystembaserad älgförvaltning. har länsstyrelserna i län med vildsvinsförekomst tagit fram regionala förvaltningsplaner för vildsvin. Avskjutningen av vildsvin 2010/11 minskade med ca 8 000 djur till ca 57 000 vildsvin, vilket indikerar att stammen påverkades negativt av den hårda . Eftersök av trafikskadat vilt Från regleras verksamheten med eftersök, dvs. uppspårning och avlivning av trafikskadat vilt. Polisen har ett huvudansvar för organisation och samordning. Från utvidgades verksamheten till att avse även vilt som har varit inblandat i en sammanstötning med spårbundet fordon. Antalet viltolyckor minskade med . Licensjakt efter varg genomfördes i enlighet med propositionen En ny rovdjurspolitik som antogs av 2009, bl.a. i syfte att öka acceptansen för en genetisk förstärkning av vargstammen. Utvärdering av mål för rovdjursstammarnas utveckling (dir. M 2010:65), den s.k. rovdjursutredningen, kom med sitt delbetänkande Rovdjurens bevarandestatus (SOU 2011:37). Regeringen har framställt en anmälan till Europeiska kommissionen om ett högre bidrag för rovdjursavvisande stängsel. höjs bidraget till lantbrukare som vill hägna sina tamdjur med rovdjursavvisande stängsel från till per löpmeter. I syfte att kunna genomföra inventeringar av varg även i områden utan snötäckt mark har tillsammans med på uppdrag från regeringen tagit fram en metod för barmarksinventering av varg. Den nya älgförvaltningen syftar till en bättre styrning och samordning av älgjakten genom en lokal ekosystembaserad adaptiv förvaltning. Målet är en livskraftig älgstam av hög kvalitet som är i balans med betesresurserna och en produktionsanpassad älgjakt. För att kunna uppnå målet krävs bl.a. regelbundna inventeringar av älgstammen samt prognoser av fodertillgång för älgarna. Regeringen har genom uppdrag till berörda myndigheter säkerställt att kvalitetssäkrade metoder finns att tillgå för inventering och prognoser. Dessutom har på uppdrag från regeringen tagit fram en utbildning i adaptiv älgförvaltning för dem som ska sätta och följa upp mål för älgförvaltningen, dvs. älgförvaltningsgrupper och viltförvaltningsdelegationer. Älgjakten kommer i det framtida systemet att i högre grad än vara målstyrd. Det ställer höga krav på kunskapsnivån hos dem som är delaktiga i älgförvaltningen. It-plattformen för älgförvaltning ska vara till stöd för förvaltare och därmed underlätta den kunskapsbaserade förvaltningen av älgen. Vildsvinsstammen förväntas öka till följd av den milda vintern. För att tydliggöra det regionala ansvaret för förvaltningen av vildsvin finns nu regionala förvaltningsplaner för vildsvin i de län där djuren förekommer. Antalet trafikolyckor där vilt varit inblandat har trots den senaste minskningen ökat markant och uppgick till drygt 40 000. Samhällets kostnader för viltolyckor överstiger . har en effektiv eftersöksorganisation att eftersök kan ske snabbt och kostnadseffektivt. Ett utvecklat datastöd har medfört förbättrade möjligheter att förebygga viltolyckor och gett förutsättningar för utvärderingar som bör leda till en ökad kvalitet och effektivitet inom eftersöksorganisationen. En sådan utveckling är bra och bidrar till att stärka djurskyddet vid eftersök av trafikskadat vilt. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen inom visionen bruka utan att förbruka är Ett dynamiskt och P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. Ett flertal av regeringens insatser har ingått i regeringens strävan att nå målet. De stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört har varit betydelsefulla för de areella näringarna. Det är av stor vikt att fortsätta att arbeta för att öka konkurrenskraften i primärproduktionen, vilket bl. a. resultatet av högnivågruppen visar. Åtgärder för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft har vidtagits. Målsättningen om att uppnå en minskning av företagens administrativa kostnader inom Landsbygdsdepartementets område har uppnåtts med god marginal och högre mål har satts upp framöver. Regeringen fortsätter att verka för lägre administrativ börda också i arbetet med ny jordbruks- och fiskeripolitik inom EU. Förbättringen av styrningen och hanteringen av stödverksamheten har lett till både snabbare utbetalningar och säkrare material för jordbrukarna. Regeringens satsning på det nya matlandet innebär ett helhetsgrepp över flera branscher med målsättningen att skapa 20 000 nya jobb över hela landet till 2020. Regeringens bedömning är att arbetet med visionen bidrar till att öka medvetenheten om svenska mervärden i mat och måltider och ger förutsättningar för ökad turism. Även landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg som utvecklar landsbygden och svarar mot de nationella och regionala behoven. Resultatmålen för axel 1 och axel 3 är fullt uppfyllda och för axel 4 är resultatmålen i huvudsak uppfyllda. Regeringens satsning på en konkurrenskraftig livsmedelssektor, i kombination med fiskeprogrammet och landsbygdsprogrammet, stärker möjligheterna att nyttja den totala potential som finns till ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv med ökat företagande, tillväxt och fler jobb i hela landet. Sammantaget bedömer regeringen att de redovisade insatserna har bidragit till att nå målet om ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 2.5.2 De gröna näringarna är miljö- och Diagram 2.2 Utsläpp av växthusgaser från jordbruket resurseffektiva och har en nyckelroll Regeringen har i skrivelsen Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket 2011/12:124, 2011/12:MJU24, 2011/12:290) gjort en fördjupad redogörelse av miljö-, klimat- och energiinsatser inom jord- De gröna näringarnas klimatarbete Källa: , National Inventory Report 201 1 (exklusive nettoupptag av CO2 i jordbruksmark). För att mäta resultatet för målet används har regeringen gjort ytterligare satsningar för att ta till vara skogsbrukets roll för - Skog och skogsmarks nettoupptag av växt- fortsatt att utveckla sin rådgivning i syfte att höja skogsbrukets kunskapsnivå dels om metoder för en långsiktigt hållbar ökning av tillväxten i skogen, dels om möjliga anpassningsåtgärder. upptag på ca koldioxidekvivalen- hade utsläppen av metan och lustgas ter, vilket innebär en minskning jämfört med och jämfört jämförelse med 1990. Anledningen till minskningen beror minskat antal nötkreatur och främst på en ökad avverkning 2010. Kortfattat kan ur skrivelsen till har avverkningen minskat något, vilket sannolikt 2011/12:124) lyftas fram flera kommer att synas genom ett höjt nettoupptag. som har genomförts . Diagram 2.3 Nettoupptag av växthusgaser inom skogsbruket 20012010, exkl. träprodukter (tidserien omräknad jämfört på grund av metodutveckling) med en särskild rådgivningsdel klimatkollen. som har positiva effekter på utsläppen av växthusgaser är t.ex. odling av fånggröda. en förstudie om konsekvenser för jordbrukets vattenanläggningar i ett förändrat klimat (Jord- bruksverkets rapport 2010:27). punkt från denna gav regeringen verket i uppdrag att tillsammans med berörda myndigheter och organisationer närmare studera några av de hydrotekniska och vattenrättsliga aspekter som särskilt framhölls i förstudien som Källa: , National Inventory Report 2011 (exklusive upplagring i viktiga i ett förändrat klimat. har fortsatt att driva skogens betydelse för minskad klimatpåverkan i såväl de internationella klimatförhandlingarna som inom EU i syfte att hitta en lämplig balans mellan möjligheten att lagra kol i växande skog och skogsprodukter och den potential som finns att öka substitutionen av fossila bränslen. nåddes en överenskommelse om bokföringsmetoder för skogsbruk för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod med start , vilket omfattar . Beslutet innebär en utveckling och förbättring jämfört med nuvarande regelverk och inkluderar bl.a. träprodukters kollagrande funktion och ger möjlighet att ta hänsyn till naturkatastrofers påverkan på nationella utsläpp. Sammantaget ger det nya regelverket förutsättningar för att skapa ökade incitament till klimatmarta åtgärder inom skogbrukssektorn. Minskningen av jordbrukets utsläpp av växthusgaser beror till stor del på en fortsatt lägre användning av mineralgödsel, minskade volymer stallgödsel samt en minskad åkerareal. Användningen av mineralgödsel har haft en svag nedåtgående trend . Nettoutsläppen av växthusgaser från jordbruksmark på grund av konstgödning ligger jämförelsevis stabilt totalt sett, men kan variera mellan olika marker. har utsläppen från användandet av konstgödsel ökat marginellt till samma nivå som rådde . Mätosäkerheten kring upptag och utsläpp från jord- och skogsbruk är fortsatt stor men det löpande utvecklingsarbetet medför att noggrannheten har förbättrats . Resultaten redovisas som löpande genomsnitt för att undvika att skillnader på grund av mätosäkerhet påverkar enskilda år. Inom skogsbruket inkluderas nu bl.a. det kol som finns kvar i stubbar. antogs att kol bundet i stubbar och rotsystem släpptes ut i atmosfären som koldioxid när träden avverkades. Metoder för beräkning av skogsmarkens kolinnehåll har också utvecklats. Sammantaget innebär förändringarna att den rapporterade kolsänkan har minskat. Förändringarna gäller hela tidsserien, även bakåt i tiden. I landsbygdsprogrammet för perioden 2013 ingår ett antal åtgärder för att minska jordbrukets utsläpp av växtnäringsämnen. Ett flertal av dessa åtgärder har även en positiv effekt P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Särskilt kan nämnas ersättning för odling av fånggrödor, vilket minskar utsläppen av kväve till vatten och därmed lustgasavgången från det utlakade kvävet. De medel som öronmärktes för klimatåtgärder i landsbygdsprogrammet förväntas minska utsläppen av växthusgaser med ca koldioxid till 2013. Regeringen drar slutsatsen att de gröna näringarnas miljö- och klimatarbete forsatt har bidragit till minskade utsläpp av växthusgaser. Jordbrukets utsläpp ligger på samma nivå som de senaste årens utsläpp. Skogsbrukets nettoupptag minskade något 2010 jämfört med föregående år men ligger kvar på en hög nivå som produktionen av skogsbaserad bioenergi fortsätter att utvecklas positivt. Energibesparingar är med all sannolikhet den åtgärd som på kort sikt får störst effekt på utsläpp av växthusgaser i förhållande till insats. Genom att öka medvetandet hos den enskilde företagaren inom de areella näringarna kan energibesparingar göras. De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion Bioenergi från den gröna sektorn svarar för nästan en tredjedel av den svenska energianvändningen. av bioenergin kommer från skogssektorn och till stor del från industrins biprodukter. I skogsindustrin eldas restprodukter såsom bark, rötskadad ved och svartlut för interna processbehov men också för att producera el, värme och biodrivmedel. Jordbruket bidrar med en till av bioenergiproduktion. Kortfattat kan ur skrivelsen till (skr. 2011/12:124) lyftas fram flera energisatsningar som har genomförts . Vid utgången av 2011 hade 34 biogasanläggningar beviljats investeringsstöd, vilket kan jämföras med det tiotal anläggningar som fanns 2009 när stödet infördes. hade 420 företag fått beslut om stöd för energikartläggning. Av dessa företag är 55 lantbruksföretag. Checkar för energikartläggning leder med största sannolikhet till minskad energianvändning liksom minskade koldioxidutsläpp. och Transportstyrelsen har utrett marknadsförutsättningar och stöd för P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 efterkonvertering, vilket har resulterat i ett projektförslag, det s.k. (Metandieselefterkonvertering av arbetsmaskiner). Projektet innebär marknadsföring och kommersialisering samt effektivisering av framtagandet av ett nytt regelverk för efterkonvertering av arbetsmaskiner till förnybara bränslen. En nationell samverkansgrupp för minskat matavfall (SaMMa) har bildats med syftet att minska svinnet genom samverkan i hela livsmedelskedjan, vilket har positiva effekter både ur energi- och klimatsynpunkt. Medvetenheten i de gröna näringarna om behovet av att minska beroendet av fossil energi genom effektiv och hållbar energianvändning har ökat. Arbetet med att ställa om de gröna näringarna till en mer hållbar och energieffektiv sektor är högt prioriterat av regeringen. Energiutvinning från biomassa ökar, vilket till stor del beror på en ökad produktion och användning av biomassa från skogssektorn. Även produktionen av bioenergi från jordbruket ökar, bl.a. genom utnyttjande av restprodukter såsom t.ex. halm, blast eller gödsel. Sammanfattningsvis, och med hänvisning till regeringens skrivelse (skr. 2011/12:124), konstateras att de gröna näringarna bidrar substansiellt och på många olika sätt till energiproduktion som kontinuerligt arbete för att minska beroendet av fossil energi i de gröna näringarnas bedrivs. Förbättra miljön och landskapet I detta avsnitt beskrivs ett antal av regeringens insatser inom ramen för arbetet med de för jordbruket relevanta miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Ett rikt odlingslandskap, Giftfri miljö samt Myllrande våtmarker. Det omfattande arbetet och de resultat som har uppnåtts beskrivs utförligt i regeringens skrivelse (skr. 2011/12:124). Analyser av halter och transporter av kväve och fosfor i vattendrag där läckaget i stor utsträckning kommer från jordbruksmark i Syd- och visar på tydliga nedåtgående trender, enligt (SLU, rapport 2012:1). beslutade regeringen att genomföra förändringar av de s.k. nitratkänsliga områdena. Detta gjordes som en del i den rapportering till kommissionen om översyn av känsliga områden som varje medlemsland ska göra enligt rådets direktiv /676/EEG. Beslutet innebär att de s.k. nitratkänsliga områdena i utökas. Andelen av den totala åkermarken som ingår i de nitratkänsliga områdena ökar från . Av jordbrukets totala antropogena (från mänsklig aktivitet) belastning på haven av kväve och fosfor kommer från de känsliga områdena. Att nya områden har pekats ut medför att fler brukare omfattas av generella bestämmelser om krav på lagringskapacitet, spridningsförbud och spridningsrestriktioner för stallgödsel, mineralgödsel och andra organiska gödselmedel. Bestämmelserna träder i kraft . Regeringen har tillsatt en utredning (M 2012:29, se även utg.omr. 20) för att se över reglerna om vattenverksamheter i och lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet, den s.k. restvattenlagen. Enligt direktiven ska utredaren ta fram förslag till ändringar, vilka ska säkerställa att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i överenstämmelse med de miljökrav som ställs i och att de lever upp till de krav som följer av EU-rättsliga åtagande i fråga om vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv, som en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftsproduktionen eftersträvas. omfattas jordbruksverksamhet av miljöbestämmelser genom allmänna hänsynsregler och särskilda miljöbestämmelser för jordbruk och djurhållning. Likaså omfattas verksamheten av ett antal föreskrivna villkor, s.k. tvärvillkor, inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken vilka brukaren måste följa för att vara berättigad till stöd och ersättningar. Eftersom reglerna i flera fall är likartade och då det i vissa fall kan förekomma överlappningar, men också luckor och motstridiga bestämmelser, beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över flera av regelverken (kommittédirektiv 2011:49, Miljöbestämmelser för jordbruksföretag och Uppdraget ska redovisas till regeringen . I syfte att följa de kvalitativa förändringarna och bedöma åtgärders effekt för att bevara den biologiska mångfalden och därmed långsiktigt säkra natur- och kulturmiljövärdena har regeringen i enlighet med proposition (prop. 2009/10:155) Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete gett i uppdrag att utvärdera befintliga övervaknings- och uppföljningssystem vad gäller odlingslandskapets naturvärden. har redovisat uppdraget till regeringen. Frågan bereds i . Miljö- och hälsorisker från användning av växtskyddsmedel beräknas av Kemikalieinspektionen som indikatortal. Riskerna har 2011, jämfört med , minskat för hälsa respektive miljö. har i myndighetens regleringsbrev fått i uppdrag att efter samråd med Kemikalieinspektionen utarbeta en strategi för hur jordbruks- och trädgårdsnäringen kan vara förberedd när växtskyddsmedel fasas ut från marknaden och inte längre får användas. Detta kan ske bl.a. genom att alternativa växtskyddsmedel eller metoder finns tillgängliga. Syftet med strategin är att bibehålla förutsättningarna för en konkurrenskraftig produktion. Uppdraget redovisades till (Landsbygdsdepartementet) genom 2011:38, Strategi för växtskyddsmedel Förslag till en arbetsmetod. har fått i uppdrag av regeringen att , med utgångspunkt i den föreslagna strategin för växtskyddsmedel, vidareutveckla och använda denna med syfte att bibehålla förutsättningarna för en hållbar och konkurrenskraftig produktion med beaktande av relevanta miljökvalitetsmål. I syfte att inrätta ett forum där olika aktörer och intressenter får möjlighet att diskutera, utbyta erfarenhet och bidra till en högre kunskapsnivå i frågor som rör växtskyddets betydelse för en hållbar och konkurrenskraftig växtodling har regeringen uppdragit åt att inrätta ett växtskyddsråd, vilket skedde . Rådet leds av . En beskrivning av rådets verksamhet görs i 2012:6, Växtskydds- P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 rådets verksamhet 2011 Viktiga växtskyddsfrågor och arbetet i rådet. I syfte att tydliggöra och stimulera utvecklingen av biologisk bekämpning av skadeorganismer har regeringen uppdragit åt att inrätta ett för biologiska bekämpningsmedel. Centrumet har i uppgift att utveckla biologisk bekämpning av skadeorganismer som ett alternativ till kemisk bekämpning samt att främja och sprida information om sådan bekämpning. Den totala certifierade arealen jordbruksmark, som antingen var omställd eller var under omställning till ekologisk produktion, uppgick till eller av den totala arealen jordbruksmark. Regeringen gav i uppdrag att vidare analysera behov och utformning av nya mål för ekologisk produktion inför det kommande landsbygdsprogrammet 2014-2020. Uppdraget redovisades som en del i rapporteringen av tekniskt underlag inför kommande landsbygdsprogram. Genomförandet av axel 2 i landsbygdsprogrammet Det övergripande målet för insatserna i axel 2 i landsbygdsprogrammet är hållbar utveckling och bevarande av ett attraktivt landskap och en levande landsbygd. Inom axel 2 finns åtgärder för att aktivt främja brukande av jordbruksmark i områden med naturgivna nackdelar, men axeln består till övervägande del av miljöersättningar. Dessa är femåriga åtaganden för att sköta mark eller djur enligt särskilda villkor. Inom axeln finns också miljöinvesteringar för exempelvis anläggning av våtmarker. Budgetutnyttjandet inom axel 2 är , vilket är i linje med prognostiserat utnyttjande, , efter fem av programmets . I tabellerna 2.16 Miljöersättningar och 2.17 Miljöinvesteringar redovisas utfall i relation till mål för ett urval av ersättningsformerna. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Källa: Sammanställning av statistik från . Källa: Sammanställning av statistik från . Flera av miljökvalitetsmålen som t.ex. Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö, Begränsad klimatpåverkan och Myllrande våtmarker har bäring på jordbruket (se vidare utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård för ytterligare beskrivning av miljökvalitetsmålen). Miljöåtgärder och miljöövervakning blir fortsatt viktiga för att miljökvalitetsmål ska nås. Landsbygdsprogrammet har en hög miljöambition med insatser som medverkar till att nationella miljökvalitetsmål och internationella åtaganden med bäring på miljöarbetet inom jord- och skogsbruket kan uppfyllas. Åtgärder inom programmet är i flera fall avgörande för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås. har inte några förändringar gjorts av programmets miljöersättningar. Anslutningen till ersättningsformerna motsvarar ungefär nivån 2010. Det är oroande att trots de medel som tillfördes genom överföring från direktstöden till landsbygdsprogrammet 2010 och som riktas mot insatser för att stärka den biologiska mångfalden i landets mest värdefulla ängs- och betesmarker, så minskade den totala arealen ängs- och betes- marker något även . Regeringen gav i uppdrag att följa upp utvecklingen för träd-, busk- och impedimentsrika betesmarker och slåtterängar. Verket ska fortlöpande analysera och avrapportera bl.a. hur omfattningen av hävdade betesmarker samt natur- och kulturvärden i dessa påverkas av befintliga och nya ersättningar inom jordbrukspolitiken. Inom ramen för åtgärden kompetensutveckling, information och kunskapsspridning i landsbygdsprogrammets axel 1 genomförs kurser och rådgivningsinsatser inom jordbrukets miljöfrågor. Verksamheten Greppa Näringen utgörs av ett samarbete mellan , , länsstyrelserna och rådgivningsföretag och startade i de tre sydligaste länen. Det framgångsrika projektet firade 2011 tioårsjubileum och omfattar verksamheten i alla län upp t.o.m. , och där brukare kan ta del av kostnadsfri miljörådgivning. Några viktiga framgångsfaktorer för Greppa Näringen är det systematiska tillvägagångssättet som präglar rådgivningen samt det helhetsgrepp som rådgivningen tar då både gårdens djurhållning och växtodling omfattas. Anslutningen till de flesta miljöersättningar ligger fortsatt på en nivå som gör att regeringen bedömer att måluppfyllelsen överlag är god inom axel 2. En skogspolitik i takt med tiden För att mäta resultatet för skogspolitikens två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet, samt relevanta miljökvalitetsmål används följande indikatorer: -Virkesförråd och återväxt. -Röjning och avverkning. -Skog och vilt i balans. -Skydd av skogsmark och -Skydd mot skadeinsekter m.m. av totala landareal är skogsmark. Som resultat av ett långsiktigt och uthålligt skogsvårdsarbete har virkesförrådet i skogar ökat med och är nu omkring 2,9 miljarder m3sk (skogskubikmeter) på den produktiva skogsmarken. Den årliga tillväxten på produktiv skogsmark är ca 111 miljoner m3sk. på produktiv skogsmark är 131 m3sk per hektar. Återväxten har förbättrats successivt , men har planat ut. Arealen utförd röjning i har ökat . Trots detta föreligger ett röjningsbehov på något mer än 1,5 miljon hektar, den högsta siffra som har redovisats. En förklaring är att den ökade röjningen till stor del satts in senare i ungskogens utvecklingsfas och i eftersatta röjningar, vilket kan leda till årlig ackumulering av arealer med röjningsbehov trots att större arealer röjs . Enligt Riksskogstaxeringen avverkades (slutavverkning, gallring och röjning) skog . Bruttoavverkningen uppgick till ca 90 miljoner m3sk. Det kan jämföras med bedömning om att en årlig avverkning på 95100 miljoner m3sk är långsiktigt hållbar. handlades 55 000 avverkningsanmälningar och 600 ansökningar om tillstånd till avverkning. Det är betydligt lägre än 2010 då aktiviteten i skogen var hög kopplat till konjunkturen. De s.k. lagråden råd om åtgärder för att uppfylla skogsvårdslagens krav har ökat jämfört med medeltalet för de tre föregående åren. Hundra förelägganden har lämnats, vilket är i nivå . P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3