prop · H0031d35 · 2012-09-20 00:00:00 — Utredningen ska även undersöka om det finns behov av att reglera det arbetssätt som tillämpar när verket från ett företag tar med sig digitalt lagrat material för att genomföra en granskning av materialet utanför företagets lokaler. Uppdraget ska redovisas senast . Valfrihetsreformen har varit i kraft och antalet områden som omfattas av lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) samt antalet tillsynsobjekt har utökats. är tillsynsmyndighet över lagen. Det är av central betydelse att verket har de resurser som krävs för att kunna utöva en effektiv tillsyn. Re- geringen avser därför göra en permanent anslagshöjning för tillsynen av LOV:en. Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens skapas förutsättningar för ett livskraftigt och dynamiskt näringsliv vilket är en central förutsättning för ökad tillväxt och sysselsättning. Konkurrens stimulerar innovation och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 effektivitet som stärker ekonomins förmåga till anpassning till nya förutsättningar. På väl fungerande marknader ska företag kunna konkurrera på likvärdiga villkor, både med varandra och med kommun, landsting och stat när dessa agerar på marknaden. Det är regeringens mening att statliga myndigheter inte bör bedriva säljverksamhet på marknaden. Regeringen avser därför att fortsätta att se över myndigheternas instruktioner med syfte att tydliggöra vilken säljverksamhet som de får bedriva på marknaden och för att förbättra möjligheten till styrning och kontroll av densamma. har en jämförelsevis stor offentlig sektor och enligt finns det betydande vinster med att öka konkurrensen i produktionen av offentligt finansierade tjänster. Genom att konkurrensutsätta sådana tjänster erhålls effekter i termer av ökad valfrihet, tillgänglighet, entreprenörskap och mer effektiv resursanvändning. Regeringen har genomfört en rad konkurrensfrämjande åtgärder som syftat till att förbättra konkurrensen på olika marknader. Regeringen har också genomfört ett antal reformer för att öppna upp marknader för konkurrens. Att omreglera en marknad är en omfattande process med många samverkande faktorer som kan kräva åtgärder till dess marknaden kan betecknas som stabil. För att stimulera till att målen med dessa reformer uppnås, är det därför viktigt att följa dessa marknader och vid behov göra justeringar eller förbättringar. Sådana uppföljningar pågår inom bl.a. el-, kollektivtrafik-, läkemedels- och valfrihetsområdena. Regeringen bedriver ett omfattande arbete inom detta område och avser att fortsätta detta för att åstadkomma bästa möjliga resultat med de marknadsfrämjande reformer som har genomförts. Reglerna om statligt stöd är en central del av konkurrensregler och därmed av stor betydelse för den inre marknadens funktionssätt och hur väl konkurrensen mellan medlemsstaterna fungerar. Med reglerna om statligt stöd på EU-nivå, och den granskning detta regelverk föranleder, säkerställs att medlemsstaterna genom offentligt stöd inte kan säkra den egna nationens konkurrenskraft på bekostnad av andra medlemsstater inom EU. Utan ändamålsenliga regler och en strikt efterlevnad och kontroll av hur regelverket tillämpas äventyras den europeiska konkurrenskraften på lång sikt och särskilt kan det skada små exportberoende medlemsstater som . Regeringen anser därför att det är viktigt med ändamålsenliga statsstödsregler, som framför allt tar sikte på marknadsmisslyckanden, samt att regelverket tillämpas enhetligt inom hela EU. Ett förslag till en effektivisering av statsstödsregelverket i kommer att tas fram . Europeiska kommissionen ser över de nu gällande statsstödsreglerna. antog kommissionen ett meddelande om modernisering av det statliga stödet i EU, det s.k. Almuniapaketet. Kommissionens övergripande ambition med reformen är att stimulera till bärkraftig tillväxt på en konkurrenskraftig inre marknad. Detta för att bidra till att främja innovationer, tillväxt och sysselsättning och för att nå övriga målsättningar som finns fastslagna i kommissionens 2020-strategi En smart och hållbar tillväxt för alla. Meddelandet pekar ut viljeriktningen, men varje enskild del av reformpaketet är en egen process som kommer behandlas separat. Reformpaketet omfattar bl.a. förtydliganden och förenklingar av regelverket liksom översyn av de rådsförordningar som reglerar kommissionens arbete och beräknas i huvudsak vara genomfört . Regeringen kommer att medverka aktivt för att regelverket ska utformas effektivt, garantera en strikt statsstödsregim och tillämpas enhetligt över hela EU. Kommissionen har även fattat beslut om ett uppdaterat statsstödsregelverk för ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Detta är ett regelverk som kan ha inverkan särskilt på lokal nivå. Ett arbete pågår med att se hur reglerna ska kunna tillämpas i . Ett ägande med värdeskapande i fokus Staten är en av största bolagsägare. Bo- lagen representerar stora värden, (per ), och är sammantaget en av största arbetsgivare. Ytterst är det svenska folket som gemensamt äger dessa bolag. Staten har därför ett stort ansvar att vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsik- tiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, att de särskilt uttryckta samhällsuppdragen utförs väl. Regeringen anser att det är av största vikt att bolagen som ägs av staten förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Det innebär att företagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt, ges förmåga att utvecklas samt att de ska bidra till en positiv värdeutveckling genom bl.a. hållbart företagande. Som princip anser dock regeringen att staten inte ska äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens, om företaget inte har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag som är svårt att klara av på något annat sätt. Regeringens ambition är att minska det statliga ägandet. har bedrivit ett omfattande analysarbete av den statliga bolagsportföljen i syfte att pröva skälen för ett fortsatt statligt ägande. Resultaten av analyserna kan leda till omstruktureringar, förändringar eller förtydliganden av bolagens uppdrag. För de bolag där det finns ett försäljningsbemyndigande inbegriper den aktiva förvaltningen att förbereda dem inför försäljning. Under 20072011 genomfördes försäljningar av aktier i statligt ägda bolag som totalt inbringat i försäljningsintäkter till staten. Att fastställa ekonomiska mål för de statligt ägda bolagen är ett viktigt verktyg i ägarstyrningen. Syftet med målen är att förbättra värdeutvecklingen genom att bolagets lönsamhet, effektivitet och risknivå löpande mäts, följs upp och utvärderas. Ekonomiska mål fastställs för varje bolag och ska uppnås långsiktigt över en konjunkturcykel. En central utgångspunkt vid fastställandet av ekonomiska mål utgörs av kostnaden för eget kapital, eftersom denna kostnad avgör om staten som ägare får en rimlig kompensation för det risktagande som ägandet innebär. Utifrån bl.a. kostnaden för eget kapital fastställs för varje bolag mål avseende kapitalstruktur, lönsamhet och utdelningar. arbete med de statligt ägda bolagens ekonomiska mål utvecklas kontinuerligt. och har metodiken och processerna utvecklats, både avseende målens fastställande och uppföljningen. För att säkerställa att alla bolag har relevanta mål 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kommer att ha gått igenom de ekonomiska målen för de bolag som sorterar under . Processerna kring de ekonomiska målen drivs gemensamt av bolagen och . De nya målen beslutas och kommuniceras vid bolagens bolagsstämmor. Som aviserats på pågår ett arbete med se över de ekonomiska målen för bolaget. Nya ekonomiska mål för AB och Aktiebolaget beslutades vid respektive bolags årsstämma . De statligt ägda bolagen ska vara föredömen i sitt arbete med att förena hållbarhetsfrågor med affärsstrategin och den löpande verksamheten. Bolagen ska identifiera risker och möjligheter förenade med hållbarhet, rapportera dem på ett transparent sätt och därefter hantera dem i sin affärsverksamhet. Detta sker i syfte att säkra bolagens affärsverksamhet och långsiktiga överlevnad samt för att generera en positiv värdeutveckling. Bolagen ska bedriva ett hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Regeringen förväntar sig att alla statligt ägda bolag stödjer och följer riktlinjer för multinationella företag, de tio principerna i FN:s Global Compact samt för företag och mänskliga rättigheter. Regeringen ålade de statliga bolagen 2007 att rapportera sitt hållbarhetsarbete enligt riktlinjerna för Global Reporting Initiative (GRI). Se- dan 2012 ställer regeringen krav på att samtliga styrelser i de statligt ägda bolagen ska fastställa långsiktiga övergripande hållbarhetsmål knutna till verksamheten samt strategier för att nå målen. Mål och måluppföljning inom hållbart företagande ska redovisas i bolagens årsredovisningar och kommer att följas upp kontinuerligt i den löpande bolagsstyrningen, i likhet med andra frågor såsom ekonomiska mål. Exempelvis kommer hållbarhetsfrågor att beaktas i bolagsanalysen och i dialogen mellan staten som ägare och bolagen. kommer även att med början leda ett nätverk med de statligt ägda bolagen för att inspirera och höja kunskapen inom hållbarhetsområdet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ett av statens viktigaste instrument i bolagsstyrningen är att utse kompetenta och väl fungerande styrelser. Styrelsens sammansättning ska vara sådan att den kan förvalta bolagets angelägenheter med integritet, effektivitet och branschkunskap. Personer med olika erfarenheter, ålder, kön och bakgrund behövs för att öka kompetensen i styrelser och bolagsledningar. Frågan om mångfald kommer även fortsättningsvis att prioriteras. Staten har nått betydligt längre än det privata näringslivet avseende en jämn könsfördelning i styrelser och på VD-posterna. Ungefär hälften av styrelseledamöterna () i de statligt helägda bolagen utgörs av kvinnor jämfört bland börsbolagen. av de statligt ägda bolagen har en styrelseordförande som är kvinna, vilket är en ökning från 2006 och kan jämföras med börsbolagens . Bland de verkställande direktörerna i de del- och helstatliga bolagen var kvinnor vid utgången av 2011 jämfört föregående år. Andelen kvinnor i ledningsgrupperna är . Regeringen ser kontinuerligt över hur bolagsstyrningen och förvaltningsmodellen kan utvecklas. presenterade sitt betänkande Ekonomiskt värde och samhällsnytta - förslag till en ny statlig ägarförvaltning (SOU 2012:14). Utredarens uppdrag har varit att klarlägga dels vilken organisationsform som är lämpligast utifrån regeringens mål med verksamheten, dels vilka åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa att förvaltningen blir så effektiv som möjligt som och allmänheten ges tillfredställande insyn. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . 3.8.11:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Tabell 3.3 Anslagsutveckling 1:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 154 814 tkr prisnivå. 3Motsvarar 154 814 tkr prisnivå. 4Motsvarar 154 814 tkr prisnivå. Anslaget finansierar förvaltningskostnader vid Verket för innovationssystem (). Myndigheten har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) tillfördes medel för uppbyggnad av kompetens, metod och erfarenhet för innovationsupphandling. 2013 och framåt tillfördes . Därför minskar anslaget med . 4Anslaget minskas 20142016 till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 3.8.21:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Anslaget finansierar behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet samt utveckling av innovationssystemet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 20142018. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet möjliggör att det för delar av verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga program under en flerårig planeringsperiod. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 20142018. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 439 947 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 511 231 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 645 317 tkr prisnivå. -1 166 039 -1 500 000 -1 500 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Med anledning av förslag i forsknings- och innovationspropositionen som regeringen avser lägga Ökningarna innehåller bland annat satsningar på gruv-, mineral- och stålforskning, innovationsinfrastruktur och strategiska innovationsområden. Sammantaget innebär detta att regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Ökningarna är en konsekvens av kommande forsknings- och innovationsproposition. 4Anslaget minskas 20142016 till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 3.8.31:3 Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 596 972 tkr prisnivå. 3Motsvarar 595 287 tkr prisnivå. 4Motsvarar 593 187 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras strategiska kompetensmedel för industriforskningsinstituten med ägande under , liksom kostnader för bolagets verksamhet, samt vissa omstruktureringskostnader för RISE-instituten. Med anledning av förslag i forsknings- och innovationspropositionen som regeringen avser lägga föreslås anslaget öka med 2013. , 2015 och 2016 ökar anslaget med respektive år. Satsningarna innehåller dels en generell förstärkning av anslaget, men också en specifik satsning på ett nytt om processutveckling och katalys. Sammantaget innebär detta att regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Ökningarna är en konsekvens av kommande forsknings- och innovationsproposition. 4Anslaget minskas 20142016 till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Tabell 3.10 Anslagsutveckling 1:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 237 481 tkr prisnivå. 3Motsvarar 237 068 tkr prisnivå. 4Motsvarar 237 067 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20132016, för Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:5 Näringslivsutveckling m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för näringslivsfrämjande åtgärder. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2013. Medlen tillförs anslag 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation, vilket avser att finansiera verksamheten i det sammanslagna bolaget . För samma ändamål minskas anslaget med 2014, 2015 och 2016. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Skälen för regeringens förslag: beräknas i princip hela den tilldelade bemyndiganderamen utnyttjas. Bemyndiganderamen på anslaget föreslås därefter minska med 2013 eftersom en rad av de särskilda insatser som finansieras under anslaget avslutas . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Tabell 3.13 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2013 för mentorinsatser om export och import. För samma ändamål beräknas anslaget öka med motsvarande belopp 2014 och 2015. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2013 för informationsinsatser om den svenska upphandlingsmarknaden på olika språk. Anslaget föreslås minska med 2013 för att finansiera ökade utgifter inom anslaget 1:7 Turistfrämjande under utgiftsområde 24 Näringsliv. För samma ändamål minskas anslaget med samma belopp 2014. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20132016, för Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.8.61:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 79 424 tkr prisnivå. 3Motsvarar 79 424 tkr prisnivå. 4Motsvarar 79 424 tkr prisnivå. Anslaget ska användas till förvaltningskostnader vid Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Anslagsminskningen är en effekt av övergången till kostnadsmässig anslagsavräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter som beslutades av i samband med budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU15, rskr. 2008/09:30). Övergångseffektens storlek och dess utfallsprofil har fastställts utifrån myndigheternas inlämnade underlag. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:7 Turistfrämjande 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 119 637 tkr prisnivå. 3Motsvarar 89 906 tkr prisnivå. 4Motsvarar 89 906 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras statens aktieägartillskott till V.S. I syfte att tillvarata de möjligheter som svensk turistnäring står för och öka antalet utländska besökare föreslår regeringen att anslaget 1:7 Tu- ristfrämjande , med start , skall öka med för att möjliggöra utökad marknadsföring av som turistland utomlands. För att finansiera detta minskas det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 1:5 Näringslivsutveckling, 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 m.m. med 2013 och 2014 samt från det under utgiftsområde 19 Regional tillväxt uppförda anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med 2013 och 2014. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Turistfrämjande . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20132016, för Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. som tidigare använts för statens civila beredskapslager för olja. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.20 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 3.8.81:8 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:8 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 218 143 tkr prisnivå. 3Motsvarar 218 142 tkr prisnivå. 4Motsvarar 187 993 tkr prisnivå. Anslaget finansierar myndighetsverksamhet inom geologiska undersökning (SGU), Bergsstaten samt förvaltning av anläggningar Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:8 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet.