prop · H0031d15 · 2012-09-20 00:00:00 — Genom rådgivning och utbildning har insatserna bidragit till att stärka och demokratisera säkerhetssektorn och stött arbetet med att hindra konflikter och bidra till fredsbyggandet. har bidragit med omkring 30 personer till EU:s observatörsinsats EUMM . De flesta deltagarna har tjänstgjort som övervakare vid de administrativa gränserna till utbrytarområdena och . Därmed har tillsammans med varit den största bidragsgivaren till insatsen , och också bemannat posten som biträdande missionschef. EUMM har sedan och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 FN:s observatörsinsatser tvingades lämna varit den enda internationella aktören som på plats har stått för en oberoende utomstående insyn och bidragit med rapportering om incidenter och förtroendeskapande åtgärder i landet. EUMM har därigenom bidragit till lugn längs de administrativa gränserna och till en ökad stabilitet i regionen i övrigt. bidrag till EU:s insats för gränsstöd och kapacitetsbyggnad, EUBAM i och , har ökat till tre personer genom att två gränspoliser har tillförts insatsen. EUBAM har bidragit till modernisering av och förbättrad kapacitet hos ländernas polis- och tullmyndigheter, som utbytet har underlättats genom regelharmonisering. Parallellt har två svenskar tjänstgjort i mission i . Försvarsmakten har stött säkerhetssektorreformer i och . arbetade två svenskar i mission i samt en person i OSSE- insatsen i . Efter uppmaningar från bl.a. antog resolution med krav på eldupphör och att våldet mot civila i skulle upphöra. Vapenembargot enligt tidigare resolution förstärktes och FN:s medlemsstater bemyndigades vidta alla nödvändiga åtgärder och upprätta en flygförbudszon för att skydda civila. Nato beslutade kort därefter att från ta ledningen för insatsen Operation Unified Protector. Med medgivande i ett riksdagsbeslut beslutade regeringen att skulle bidra till insatsen med inledningsvis åtta stridsflygplan typ JAS-39 och ett flygplan med lufttankningsförmåga samt vissa stödresurser. Bidraget, som senare reducerades till fem stridsflygplan, ägnades åt underrättelseinhämtning till stöd för den samlade Natoinsatsen. Det svenska bidraget var på plats vid i efter 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 beslut och styrkan förblev operativ till . var ett av 15 länder som deltog med flyg och de svenska bidraget i form av spaning var mycket efterfrågat och uppskattat av insatsens ledning och av övriga deltagande nationer. Det svenska bidraget för EU:s integrerade rättssäkerhetsinsats EUJUST har ökat från en till sex personer. Det hänger samman med att insatsen flyttade större delen av sin verksamhet till , och i från att tidigare utfört merparten av träningen utanför landet. De svenska myndigheter som bidrar till insatsen EUJUST , t.ex. Kriminalvården, har sedan starten utfört högkvalitativ utbildning för ett stort antal irakiska företrädare för rättsvårdande myndigheter. En svensk tillsattes på posten som biträdande chef för insatsen deltog även i EU:s polisinsats för den palestinska polisen EUPOL COPPS. Genom denna insats bidrar EU och till att stärka den palestinska polisen och rättsväsendet. EUPOL COPPS arbete har förstärkts och utvecklats bland annat genom rådgivning och att personer ur insatsen nu finns lokaliserade på palestinska departement och myndigheter. har insatsen haft en svensk chef. Genom sin närvaro med observatörer bidrar den Tillfälliga internationella närvaron i (TIPH) till stabilitet och ökad säkerhet för palestinier i . De svenska bidraget till missionen uppgick till 13 personer. I () deltog sex svenska officerare. Organisationens uppgift har varierat men fokuserar på övervakning av vapenstillestånden mellan och respektive samt fredsavtalen mellan och respektive , vilket ligger väl i linje med engagemang i regionen. UNTSO-observatörer är anslutna till FN- insatserna i och och finns också på plats i . deltog med fem officerare och en sjukvårdare i FN:s insats på gränsen mellan och (). Givet att insatsen är den enda internationella närvaron i ett område med hög militär spänning, och där brott mot vapenvilan ofta förekommer, bedöms insatsen vara värdefull. Fem svenska officerare deltog fortsatt som delegater vid gränsinsatsen (NNSC) som övervakar stilleståndsavtalet på Koreahalvön. FN avslutade UNMIN-insatsen i , till vilken tidigare bidrog med militärobservatörer. Bedömningen är att insatsen under sina spelade en viktig roll i freds- och demokratiseringsprocesserna och var efterfrågad hos landets olika politiska partier. Sedan fredsavtalet 2006 har inga större stridigheter ägt rum i landet. Fyra svenska poliser samt en kriminalvårdare deltog i FN:s stabiliseringsinsats (MINUSTAH) i . Två poliser deltog vidare i den Internationella kommissionen mot straffrihet i . 2.4.2Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet säkerhet påverkas i allt större utsträckning av nya, komplexa hot, vilket har lett till att regeringen använder alltfler gränsöverskridande instrument i sin freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Politik- och idéutveckling, liksom stöd till organisationer och institutioner som verkar inom området freds- och säkerhetsfrämjande, är centrala delar av denna verksamhet. Det gångna året har präglats av medverkan i doktrinutveckling inom det nordiska säkerhetssamarbetet, ett aktivt deltagande i utvecklandet av EU:s och FN:s fredsfrämjande verksamhet, samt en fortsatt ökning av sanktioners betydelse som freds- och säkerhetsfrämjande instrument. Därtill har regeringen bland annat givit stöd till organisationer och institutioner som verkar inom medling och försoning. En särskild prioritering har varit finansieringen av aktiviteter som har uppmärksammat Dag Hammarskjöldsjubiléet. Samarbetet med våra grannländer utgör en betydelsefull del i genomförandet av vår säkerhetspolitik. och 2012 har det nordiska utrikespolitiska samarbetet fördjupats med utgångspunkt i den så kallade Stoltenbergrapporten om ett förstärkt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete. antog de nordiska utrikesministrarna en förstärkt nordisk solidaritetsförklaring, som bekräftar den politiska solidaritet och samhörighet som råder i och som utgår från ett brett säkerhetsbegrepp. Ett fördjupat nordiskt tekniskt samarbete inom digital säkerhet har inletts. Som ordförande i det nordiska försvarssamarbetet NORDEFCO bidrog till att ytterligare fördjupa det försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. har varit pådrivande för en gemensam europeisk utrikes- och säkerhetspolitik och har med olika aktiviteter bidragit till stärkandet av EU:s freds- och säkerhetsfrämjande instrument. har, tillsammans med några andra medlemsländer, verkat för att EU ska producera en ny europeisk global säkerhetsstrategi. har även verkat för att stärka EU:s dialog- och medlingskapacitet genom att ta aktiv del i arbetet med att etablera ett . För att bidra till stärkandet av EU:s östra grannars europeiska identitet, har tillsammans med påbörjat ett konkret samarbete med länder inom EU:s Östliga partnerskap, inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Samarbetet påbörjades med planeringen av en utbildningsinsats som syftar till att utveckla de östliga partnerländernas förmåga att delta i EU:s civila och militära insatser. EU har , ibland till följd av FN:s åtgärder, allt oftare använt sanktionsinstrumentet i olika länder och sammanhang. Detta har medfört att sanktioner har blivit ett allt viktigare komplement till andra freds- och säkerhetsfrämjande åtgärder. Medan det fortsatt är riktade sanktioner som väljs, är tendensen att dessa sätts in på ett allt mer komplext vis genom att inriktas på finansiella förhållanden. Åtgärderna sätts ofta samman till paket med långtgående verkningar. En annan tendens är att sanktionerna trappas upp snabbare i takt med en dramatisk utveckling, men också trappas raskt ned när utvecklingen vänt i en positiv riktning. Detta mönster blev markant 2011, inte minst som ett svar på den arabiska våren. Den mycket frekventa sanktionsdiskussionen inom EU ställde stora krav på svenska insatser. Det har varit en prioriterad uppgift för regeringen att stödja en aktiv och adekvat respons på utvecklingen, som rättssäkerhet och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Till detta kommer att sanktionernas användning aktivt involverar en rad myndigheter i . Som ett led i det traditionellt starka engagemanget inom , fortsätter att ge ett mångsidigt stöd till FN:s olika organ och verksamhet inom freds- och säkerhetsfrämjande. har fortsatt ge bidrag till , FN:s fredsbyggande fond (PBF) och till UNDP:s tematiska fond för krisförebyggande och återhämtning (BCPR). har även verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande verksamhet genom att stödja fortsatta reformer och omstruktureringar av sekretariatet. Dessutom har bidragit genom att ingå i fredsbyggandekommissionens (PBC) organisatoriska kommitté och i styrgruppen för PBC:s landspecifika konfiguration för . övertog ordförandeskapet i Liberiakonfigurationen. har även varit drivande i arbete med riktlinjer för utvecklingssamarbete i konflikt- och postkonfliktländer. Ett samarbete mellan OECD-medlemmar och en grupp konflikt- och postkonfliktländer har resulterat i en överenskommelse om ett nytt sätt att bedriva utvecklingssamarbete i sviktande stater. Den nya överenskommelsen, New for Engagement i Fragile States, har vid högnivåmötet om biståndseffektivitet i endosserats av jämte ett 40-tal stater och internationella organisationer. New bygger på fem freds- och statsbyggande mål som ska bidra till konflikt- och postkonfliktländernas långsiktiga utveckling. har tillsammans med inlett ett pilotsamarbete med om genomförande av New på landnivå. Främjandet av och respekten för mänskliga rättigheter utgör en viktig del av engagemang inom FN. har verkat för att för mänskliga rättigheter ska bli ett effektivt organ för att skydda de mänskliga rättigheterna, vilket har resulterat i bland annat upprättande av en ny funktion som specialrapportör för mänskliga rättigheter i , tillsättandet av både en och en specialrapportör om , beslut om åtgärder mot samt att frågan om yttrandefrihet och internet har förts upp på FN:s råds agenda för mänskliga rättigheter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 har även lanserat sin kandidatur till för inför valet som äger rum . har dessutom fortsatt att arbeta aktivt för jämställdhetsfrågor och genomförandet av FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) och 1889 (2009) om kvinnor, fred och säkerhet. var bland annat instrumentellt till att få in de 1325- skrivningar som kom att inkluderas i mandatet för FN:s insats i (UNAMA) då detta förnyades . deltog också i den årliga öppna debatten i då 1325-frågan diskuterades. FN:s globala strategi mot terrorism är grunden för det internationella samarbetet mot terrorism. Ett viktigt led i förverkligandet av åtagandena i FN-strategin är utvecklandet av nationella strategier för att möta terrorism och våldsam extremism. En uppdaterad version av den svenska nationella strategin presenterades i en skrivelse till , Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism (skr. 2011/12:73), där förebyggande åtgärder och internationellt samarbete är viktiga element. I båda dessa avseenden agerar aktivt inom såväl FN som EU och andra fora. har med särskild uppmärksamhet deltagit i diskussionen om stöd för att höja kapaciteten inom rättssektorn i ett antal aktuella krishärdar, bland annat , , och , och för att undanröja framväxten av våldsam extremism. är ett viktigt inslag i uppföljningen av implementeringen av . Ett viktigt inslag har också varit det så kallade utvärderingsbesök som FN:s Counter Terrorism Executive Directorate genomfört i . Hoten mot vår digitala säkerhet har särskilt uppmärksammas och arbete pågår inom FN, EU, Nato, och för att stärka organisationernas kapacitet på området. Mot bakgrund av denna växande internationella aktivitet har initierat policyutveckling på området. har exempelvis i FN verkat för att lyfta fram mänskliga rättigheter och en multiaktöransats som utgångspunkt för FN:s arbete med digital säkerhet. Vidare har verkat för att tar sig an frågan om digital säkerhet utifrån organisationens tvärdimensionella perspektiv, baserat på respekten för mänskliga fri- och I utrikes- och säkerhetspolitiken har konsekvent betonat vikten av att digital frihet och säkerhet bör ses tillsammans. har fortsatt att bidra till att skapa internationell samsyn kring FN:s fredsfrämjande insatser genom ledande roll i for the Challenges of Peace Operations. har Challenges bidragit till ett antal utvecklings- och utvärderingsprojekt samt till att skapa samsyn i frågor om samverkan och finansiering inom fredsfrämjande. har därtill aktivt varit bidragande till både forskning och kapacitetsbyggande inom det freds- och säkerhetsfrämjande området via . Det kapacitetsbyggande arbetet har särskilt fokuserat på övnings- och utbildningsinsatser för att stärka civilmilitär samverkan. Den övergripande målsättningen för det svenska nedrustnings- och icke-spridningsarbetet är att reducera, eliminera och förhindra spridning av massförstörelsevapen samt att reglera och i vissa fall helt förbjuda konventionella vapen. trädde in i det internationella atomenergiorganet , där icke-spridningsarbetet rörande , och är av central betydelse. har med i styrelsen uttalat oro för möjliga militära dimensioner av nukleära program. Under ledning av EU:s höge representant återupptogs dialogen mellan EU3+3 (, , , , och ) och , i syfte att lösa frågan på diplomatisk väg. har i även fortsatt verkat för multilaterala ansatser till kärnbränslecykeln och stött arbetet med att inrätta kärnbränslebanken under kontroll. antog tillsammans med rollen som artikel XIV- samordnare, vilket innebär att särskilt verka för att främja provstoppsavtalet (CTBT) och dess ikraftträdande. har deltagit i ett stort antal aktiviteter och dialoger, inklusive på utrikesministernivå, i detta syfte. också bidragit till att frågan prioriteras i EU:s arbete. överlämnade regeringen till en proposition om tillträde till konventionen om klusterammunition (CCM). godkände konventionen och förslaget till ny lag om straff för olovlig befattning med klusterammunition. deltog i toppmötet om nukleärt säkerhetsskydd i . I samband med mötet meddelades att överfört plutonium till för omhändertagande inom ramen för det amerikanska icke-spridnings- programmet Global Threat Reduction Initiative (GTRI), som syftar till att säkra och skydda särskilt känsligt material för att förhindra att det används för tillverkning av kärnladdningar eller i terroristhandlingar. Arbetet inför översynskonferensen för ickespridningsfördraget (NPT) 2015 har inletts. EU har bland annat gjort en genomgång av hur unionen har implementerat den handlingsplan som överenskoms vid översynskonferensen . EU har också genomfört ett seminarium till stöd för den konferens om en zon i fri från kärnvapen och andra massförstörelsevapen som planeras till slutet av 2012. Ansträngningarna för att nedrustningskonferensen (CD) ska kunna återuppta sitt arbete, i synnerhet förhandlingar om ett avtal om förbud mot produktion av fissilt material för vapenändamål (FMCT), har fortsatt. har EU och deltagit aktivt i det multilaterala arbetet för att främja och stärka de internationella konventionerna, bland annat vid översynskonferensen för konventionen om förbud mot biologiska och toxiska vapen (BTWC) och statspartsmötena för konventionen om kemiska vapen (CWC), konventionen om klusterammunition (CCM) respektive (förbud mot antipersonella minor). bistånd på området minhantering utgör också ett stöd till konventionerna, som innehåller folkrättsliga skyldigheter på biståndsområdet. EU och har deltagit i arbetet inför översynskonferensen för FN:s handlingsprogram om små och lätta vapen (SALW) 2012, såväl som i översynen av för SALW. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Genomförandet av mot spridning av massförstörelsevapen har fortsatt resulterat i insatser till stöd för nedrustning och icke-spridning. Frågornas vikt lyfts även fram i EU:s avtal med tredje land genom särskilda klausuler om icke-spridning av massförstörelsevapen och bekämpning av illegal handel med små och lätta vapen. hölls diplomatkonferensen om ett globalt avtal om handeln med konventionella vapen (det s.k. ATT, ). Konferensen hade föregåtts av ett antal förberedande möten, s.k. PrepCom möten, senast . har deltagit mycket aktivt i allt förberedelsearbete och under diplomatkonferensen. Konferensen lyckades inte bli klar med en avtalstext inom den givna tidsramen och förhandlingarna kommer således att fortsätta. kommer fortsatt att delta aktivt i detta arbete. Grunderna och den allmänna inriktningen för den strategiska exportkontrollen redovisades för i skrivelse 2011/12:114. Exportkontrollen är en kontinuerlig och löpande verksamhet, vars resultat redovisas årsvis i efterskott i regeringens skrivelse till . har genom utrikesutskottets betänkande 2010/11:UU3 tillkännagivit för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma till med förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Direktivet om överföringar av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (det s.k. ICT-direktivet) har i det närmaste genomförts nationellt. Ändringarna i krigsmateriellagstiftningen träder ikraft . På krigsmaterielområdet bedrevs arbete bl.a. i och i den s.k. LoI-kretsen. EU:s trettonde årliga rapport om medlemsländernas krigsmaterielexport och kontrollen av denna sammanställdes och publicerades. har gruppens arbete varit fokuserat på utvecklingen i och . Arbetet inom EU om exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden (PDA) fortskred i rådsarbetsgruppen Working 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Party on Dual Use Goods (WPDU). Nya s.k. generella exporttillstånd har antagits och är i kraft. Kommissionen har presenterat en s.k. med förslag om att i samarbete med ett stort antal berörda aktörer se över EU:s exportkontrollsystem för PDA. har fortsatt varit aktiv i de multilaterala exportkontrollregimerna, dvs. (), Missile Technology Control Regime (MTCR), (), () samt Wassenaararrangemanget (WA). Regimernas arbete har resulterat i internationellt överenskomna uppdateringar av produktlistor som ligger till grund för nationell exportkontroll och i internationella råd och rekommendationer för en effektiv exportkontroll samt ett värdefullt löpande informationsutbyte kring spridningsrisker. 2.4.5Medlemskap i internationella organisationer och EU EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, GUSP EU utgör det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Regeringen redogör närmare för utvecklingen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) i skrivelsen 2011/12:105 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen som överlämnades till . I denna s.k. årsbok ges en övergripande beskrivning av Europeiska unionens utveckling inklusive dess förbindelser med omvärlden. fördes resurser över från Kommissionen och för inrättandet av den nya Europeiska utrikestjänsten (EEAS) i enlighet med Lissabonfördraget. stödjer aktivt denna process. Regeringen har betonat vikten av ökad samordning mellan institutionerna och samstämmighet mellan , för att bland annat stärka genomslaget av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och effekten av EU:s krishanteringsinsatser. har EU:s förmåga fortsatt att utvecklas när det gäller att genomföra insatser till stöd för internationell fred och säkerhet. leder ett tiotal civila eller civilmilitära insatser samt fyra militära insatser till stöd för internationell fred och säkerhet. har fortsatt att bidra till den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) genom att ställa personal till förfogande till EU:s samtliga krishanteringsinsatser och delta aktivt i utformningen av instrumenten för krishantering. FN utgör kärnan i den internationella rättsordningen och det multilaterala samarbetet och är en hörnsten i svensk utrikespolitik. FN åtnjuter en unik politisk legitimitet när det gäller att hantera akuta kriser och möta de långsiktiga globala utmaningar som världen står inför. var och EU fortsatt drivande i arbetet med att reformera FN och effektivisera dess styrning och förvaltning. har särskilt betonat effektiv och flexibel användning av organisationens resurser samt frågor om resultatstyrning, ansvarsutkrävande, transparens, revision och granskning. har verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande verksamhet genom att stödja fortsatta reformer och omstruktureringar av sekretariatet. har också aktivt stött uppföljningen av den översyn av civil kapacitet inom FN som avslutades . Den arabiska våren och särskilt hanteringen av i ledde till en diskussion i FN om operationaliseringen av begreppet skyldigheten att skydda som aktivt följde. Bland annat betonades från svensk sida vikten av förebyggande åtgärder. har också fortsatt bidra till . högtidlighöll med anledning av femtioårsdagen av hans död . Den huvudsakliga målgruppen för engagemanget var ungdomar, i syfte att uppmärksamma arv för en ny generation och visa på dess relevans . Ett tjugotal evenemang genomfördes vid utlandsmyndigheterna, inklusive ett högnivåseminarium i samband med öppnandet av i . I genomfördes en tävling för gymnasieelever, där målsättningen var att finna moderna perspektiv på gärning. har aktivt bidragit till att förstärka EU:s roll i FN. Det är ett strategiskt svenskt intresse att stärka EU som global aktör och göra EU till en effektiv och pålitlig samarbetspartner till FN. Utmaningarna är dock stora såväl internt inom EU som inom FN. Medlemskapet i är en annan viktig del av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Genom stödet till och dess institutioners verksamhet har bidragit till att främja säkerhet och stabilitet i regionen utifrån ett brett säkerhetsbegrepp. Inom har aktivt värnat att gemensamma principer och åtaganden inte ska undergrävas utan upprätthållas och genomföras. har även drivit EU:s fyra övergripande prioriteringar: en effektiv rustningskontrollregim, konfliktlösning, transnationella hot, mänskliga dimension. har aktivt drivit rustningskontrollfrågorna med särskilt fokus på att uppdatera Wiendokumentet. initierade även en översyn av för små och lätta vapen. Ett beslut togs som gör det möjligt för OSSE-staterna att frivilligt informera om hur man nationellt genomför 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, vilket stöttat. I den s.k. Korfuprocessen om europeisk säkerhet har fortsatt att argumentera för ett brett säkerhetsbegrepp som utgångspunkt för arbete med säkerhet. har noga följt händelseutvecklingen i efter presidentvalet och stängningen av i . aktiverade tillsammans med 13 andra deltagande stater Moskvamekanism; en expertutredning med fokus på genomförandet av åtagande inom den mänskliga dimensionen. Rapporten från Moskvamekanismen innehöll ett antal rekommendationer om hur situationen i landet kan förbättras. har haft rollen som EU:s lokala samordnare för mediefrihetsfrågor och i den egenskapen drivit igenom ett stort antal viktiga EU-uttalanden i Permanenta råd. har ställt personal till förfogande för tjänst i sekretariatet, institutionerna och fältmissionerna samt bidragit med observatörer 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 har vidare stött extrabudgetär, konfliktförebyggande projektverksamhet med fokus på främjande av demokrati, mänskliga rättigheter, mediefrihet, bekämpning av hatbrott, mänskliga rättigheter, destruktion av klusterbomber i samt stöd till utbildning kring nationella minoriteter i . I en skrivelse till redogörs för verksamheten inom () och 2011 (skr. 2011/12:83). bedriver ett värdefullt arbete för att främja de europeiska värderingarna om respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och respekt för rättsstatens principer. fick en ny generalsekreterare som inledde 2010 med att lägga fram ett ambitiöst förslag om organisationsutveckling och reformer.