prop · H0031d25 · 2012-09-20 00:00:00 — Arbetsmarknad och 14 arbetsliv 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Arbetsmarknad och arbetsliv............................................................................... Resultat och analys................................................................................ Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiska insatser ............... 3.4.3Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt Insatser för sjukskrivnas återgång till arbete....................................... Insatser för ökad integration................................................................ Felaktiga utbetalningar och bidragsbrott ............................................ Full sysselsättning och en väl fungerande arbetsmarknad.................. 3.5.2En effektiv arbetsmarknadspolitik inriktad på att förhindra och bryta Fler i arbete på en inkluderande arbetsmarknad ................................. Underlätta matchningen och kontrollen samt öka effektiviteten...... 3.5.6Personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt Vissa nyanlända invandrare................................................................... 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader ................................ 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd................... 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser .... 1:4 Lönebidrag och m.m......................................................... 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i ................................. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013............... 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen.................................. 1:9 Bidrag till administration av grundbeloppet .................................. 1:10 Bidrag till Stiftelsen ........................... 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning ................................................... Analys och slutsatser Arbetsmiljö........................................................ Analys och slutsatser Arbetsrätt........................................................... Analys och slutsatser Lönebildning ..................................................... Utgångspunkter för områdena arbetsmiljö och arbetsrätt ................. 2:3 Internationella arbetsorganisationen ().................................. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ............. Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 14 arbetsmarknad och Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Skatteutgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, netto ......... Utgiftsutveckling inom område Arbetsmarknad.................................................... Genomsnittligt antal deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin ........ Andel i utbildning eller arbete med eller utan stöd efter Särskilda insatser för sökande med funktions-nedsättning som medför Uppnådda resultat 2007-2011.............................................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Arbetsförmedlingens Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Bidrag till Volymer och utgifter arbetsmarknadspolitiska program...................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser .................................................. Program för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga (och lönebidrag m.m.) ............................................ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Lönebidrag och Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 Rådet för Europeiska Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Europeiska socialfonden 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:7 Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering........................................ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:8 Inspektionen för Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:9 Bidrag till administration av Nettoutgifter m.m. för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning Företagskonkurser m.m. --....................... Antal personer med lönegarantiersättning m.m. 2009-juli 2011/juni2012........ Antal personer med lönegarantiersättning m.m. uppdelat på företagskonkurs och företagsrekonstruktion 2011-juli 2011/.......... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:11 Bidrag till Utgiftsutveckling inom område Arbetsliv............................................................... Antal arbetsställebesök 20092011 .......................................................................... Antal inspektioner 20092011.................................................................................. Deltidsarbete (), 20062011........................................................................ Tidsbegränsad anställning (), 20062011 .................................................. Målstatistik för Arbetsdomstolen 20092011 ......................................................... Genomströmningstid för mål vid Arbetsdomstolen 20092011............................ Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt 20072011 ................................ Löneutveckling för hela arbetsmarknaden, 20072011 ........................ Arbetskraftskostnadsutvecklingen inom näringslivet, 2007 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:1 ..................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:2 Arbetsdomstolen ...................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:4 ..................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Antal dödsfall i arbetsolyckor 19962011............................................................... Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro 19962011 ......................................... Antal anmälda arbetssjukdomar 19962011............................................................ Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär 1998 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos kvinnor 19982010............................. Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos män 19982010................................... Andel som inte kan koppla bort tankarna från arbetet när man är ledig och som också har lågt handlingsutrymme 19932011............................................. Veckoarbetstid (), 2011............................................................................... Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där MI har förordnat medlare, 20062011, år med omfattande avtalsrörelser .................................... 4.10 Kvinnors lön i procent av mäns lön sektorsvis efter standardavvägning 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2014 och 2015 (avsnitt 3.6.3), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 12 20142016 (avsnitt 3.6.4), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 20142016 (avsnitt 3.6.6), 4.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 utvärdering ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015 (avsnitt 3.6.7), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 (avsnitt 4.6.1), 6.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt följande uppställning: 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för Bidrag till administration av grundbeloppet Internationella arbetsorganisationen () 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar områdena Arbetsmarknad och Arbetsliv. Området Arbetsmarknad består i huvudsak av matchning av arbetssökande och lediga jobb, arbetsmarknadspolitiska program, arbetslöshetsförsäkringen, lönegarantiersättning, Europeiska socialfonden samt myndigheterna Arbetsförmedlingen (AF), Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ), Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och utvärdering (IFAU). Området Arbetsliv omfattar arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning samt myndigheterna (), Arbetsdomstolen (AD), och (). för arbetstagares uppfinningar och dess verksamhet förs över till Kammarkollegiet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Återhämtningen på arbetsmarknaden har inneburit att utgifterna minskat med 2011 jämfört med . Förklaringen är främst en minskning av antalet arbetslösa och antalet deltagare i program. Utgifterna för lönegarantiersättning ökade däremot med på grund av att fler personer omfattades av konkurser och företagsrekonstruktioner. har återhämtningen på arbetsmarknaden dämpats och denna utveckling har fortsatt . Utgifterna 2012 bedöms därmed öka med jämfört med . Jämfört med anvisade medel i statens budget beräknas utgifterna bli lägre 2012. Utgifterna minskar även kommande år jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . minskar utgifterna med , 2014 med och 2015 med . De arbetsmarknadspolitiska reformerna som föreslås inom området Arbetsmarknad i denna budgetproposition innebär att utgifterna ökar med 2013, 2014, 2015 och 2016 (se avsnitt 3.5). Därutöver föreslås att resurserna inom området Arbetsliv ökas med . I jämförelse med ekonomiska vårproposition minskar utgifterna med 2012 för att därefter öka med 2013, 2014, 2015 och 2016. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Anslag inom området Arbetsmarknad 2 Anslag inom området Arbetsliv 3 Totalt för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Utfall 2011 inkluderar äldreanslaget 22:6 Europeiska socialfonden för perioden m.m. 2000-2006 (2008). 3Utfall 2011 inkluderar äldreanslaget 2:3 för arbetstagares uppfinningar (2012). Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 14 arbetsmarknad och arbetsliv Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall och kända förändringar av anslagens användning. Huvuddelen avser transfereringar i form av bidrag till arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och lönesubventioner till arbetsgivare. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Stöd inom utgiftsområdet redovisas i huvudsak på budgetens utgiftssida men det finns även stöd på inkomstsidan i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Dessa påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på utgiftssidan. Utgifter för Personalvård hör till området Arbetsliv och övriga området Arbetsmarknad. De sistnämnda ska dock inte ses som specifika medel inom arbetsmarknadspolitiken eftersom det handlar om generella efterfrågestimulerande åtgärder och rörlighetsstimulanser för anställda. Utgifterna beskrivs närmare i skrivelsen Redovisning av skatteutgifter (skr. 2011/12:136). Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, netto Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor Avdrag för resor till och från arbetet 1 Avdrag för utbildningsresor vid omstrukturering Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid omstrukturering m.m. Avdrag för resor till och från arbetet 3 Nedsättning av egenavgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt Generell nedsättning av egenavgifter Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt 1Kostnader i tjänst. 2Skatteutgiften kan inte beräknas. 3Kostnader i näringsverksamhet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Området Arbetsmarknad består i huvudsak av matchning av arbetssökande och lediga jobb, arbetsmarknadspolitiska program, arbetslöshetsförsäkringen, lönegarantiersättningen, Europeiska socialfonden samt myndigheterna Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ), Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och utvärdering (IFAU). Återhämtningen på arbetsmarknaden har inneburit att utgifterna minskat med jämfört med . Den huvudsakliga förklaringen är att antalet arbetslösa och antalet deltagare i program minskade. Utgifterna för lönegarantiersättning ökade dock med på grund av att fler personer omfattades av konkurser och företagsrekonstruktioner. har återhämtningen på arbetsmarknaden dämpats och denna utveckling har fortsatt . Detta bedöms innebära att utgifterna jämfört med ökar med 2012. Jämfört med anvisade medel i statens budget beräknas utgifterna bli lägre 2012. Utgifterna minskar även jämfört med bedömningen i budgetpropositionen med 2013, 2014 och 2015. De arbetsmarknadspolitiska reformer som föreslås i denna budgetproposition innebär att utgifterna ökar med 2013, 2014, 2015 och 2016 (se avsnitt 3.5). Därutöver minskas anslag 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader med tillfälligt 2013 för att finansiera motsvarande ökning av anslaget 2:1 inom området Arbetsliv. Jämfört med ekonomiska vårproposition minskar utgifterna med 2012 för att därefter öka med 2013, 2014, 2015 och 2016. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Arbetsmarknad 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och 1:4 Lönebidrag och m.m. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 1:9 Bidrag till administration av grundbeloppet 1:10 Bidrag till Stiftelsen 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. beslutade målet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). De arbetsmarknadspolitiska resurserna ska tydligt prioriteras och inriktas mot matchning mellan arbetssökande och lediga jobb samt mot dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Uppföljning och utvärdering ska utvecklas och prioriteras inom berörda myndigheter. Arbetsmarknadspolitiken ska därför utifrån mål och resurser verka för att: -förbättra matchningen mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft, -säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring, -stadigvarande öka sysselsättningen på lång sikt. Arbetsmarknadspolitiken ska bidra till den ekonomiska politikens huvuduppgift och regeringens mål om full sysselsättning. Det statliga offentliga åtagandet under området utgörs i stor utsträckning av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten vid Arbetsförmedlingen och arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen gör fortsatt bedömningen att arbetsmarknadspolitiken har bidragit till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och att den därmed har haft avsedd effekt. Huvuddelen av åtgärderna riktas till personer som står långt ifrån arbetsmarknaden för att öka utbudet av arbetskraft, men åtgärder inriktas även på att förhindra långtidsarbetslöshet. Sysselsättningsgraden i de flesta åldersgrupper har ökat mer än vad som kan förklaras av den demografiska utvecklingen som konjunkturen varit svag vilket indikerar att regeringens reformer har förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt. Resurserna inom arbetsmarknadspolitiken prioriteras till dem som står längst ifrån arbetsmarknaden som reformerna inom arbetslöshetsförsäkringen syftar till att den i större utsträckning ska fungera som en omställningsförsäkring. Införda och förbättrade lönesubventioner gör det mer gynnsamt för arbetsgivare att anställa personer med en svagare ställning på arbetsmarknaden som incitamenten för att arbeta har stärkts genom bl.a. jobbskatteavdrag. Matchningen mellan arbetssökande och lediga platser har stor betydelse för sysselsättningsutvecklingen. Om matchningen mellan lediga jobb och arbetssökande blir mer effektiv och fler anställningsavtal kan slutas minskar arbetslöshetstiderna och därmed arbetslöshetsnivån. En viktig uppgift för arbetsmarknadspolitiken är därmed att stärka den yrkesmässiga och geografiska rörligheten och att säkerställa att arbetslösa har rätt kompetens. Arbetsförmedlingen kan förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, bl.a. genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft. anmäldes totalt 691 000 lediga platser till Arbetsförmedlingen, vilket var 140 000 fler än 2010. Arbetsförmedlingens marknadsandel av de lediga platserna ökade t.o.m. till , jämfört . Marknadsandelen varierar med konjunkturen och en förklaring kan vara att större konkurrens om arbetskraft leder till att arbetsgivare i större utsträckning vänder sig till Arbetsförmedlingen. dämpades uppgången på arbetsmarknaden och har ökningstakten av antalet sysselsatta varit lägre och antalet lediga platser minskat något. Hur matchningsarbetet förändrats framgår bl.a. av hur arbetsgivarna uppfattar Arbetsförmedlingens hantering av lediga platser och om de fått lämpliga sökande. Av de arbetsgivare som anmält en ledig plats var nöjda med hanteringen och angav att man fått tillräckligt med lämpliga sökande för att kunna anställa. Andelen nöjda var något högre jämfört med medan andelen som fått tillräckligt med sökande minskade från . Detta beror sannolikt på att det förbättrade konjunkturläget medfört ökade svårigheter att få tag på efterfrågad kompetens. Detta framgår också av att andelen arbetsställen inom näringslivet som upplever arbetskraftsbrist i samband med rekrytering ökade från jämfört med . Inom vissa branscher närmar sig bristtalen . Det är viktigt att Arbetsförmedlingen har förtroende och legitimitet bland arbetsgivare och arbetssökande för att kunna bidra till att förbättra matchningen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Allt fler blir långvarigt arbetslösa eftersom fler arbetssökande har funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, låg utbildningsnivå och brist på arbetslivserfarenhet. Dessa grupper har enligt Arbetsförmedlingen ökat kraftigt och uppgick till i genomsnitt 220 000 personer , vilket utgjorde av de inskrivna arbetslösa. Grupper som inte ingick i arbetskraften har genom etableringsreformen för vissa nyanlända och sjukförsäkringsreformen synliggjorts i Arbetsförmedlingens uppdrag att förbättra matchningen och långsiktigt öka sysselsättningen. Antalet inskrivna personer hos Arbetsförmedlingen som fick ett arbete minskade i spåren av konjunkturavmattningen . fick 451 000 personer som var anmälda hos Arbetsförmedlingen ett arbete jämfört med 492 000 personer 2010. Sökaktiviteten bland de arbetssökande är central för hur matchningen fungerar och är även viktig för att upprätthålla de villkor som gäller för rätten att uppbära arbetslöshetsersättning. är det viktigt att arbetsgivare i möjligaste mån endast får ansökningar från arbetssökande med rätt kompetens för att få en effektiv rekryteringsprocess som förkortar vakanstiderna. Antalet sökta jobb bland de arbetssökande ökade 2011 jämfört med året innan, vilket följer av att det också fanns fler lediga platser att söka. En viktig del i matchningsarbetet är självservicen för arbetsgivare och arbetssökande som Arbetsförmedlingen tillhandahåller kostnadsfritt, t.ex. platsbanken, CV-databasen och Yrkeskompassen. Den fortsatta etableringen av s.k. branschråd och särskilda branschutbildningsdagar för arbetsförmedlare är också ett sätt för Arbetsförmedlingen att kunna bidra till att få en mera effektiv matchning på arbetsmarknaden. Den individuella handlingsplanen som ska upprättas mellan den arbetssökande och Arbetsförmedlingen är viktig för att få till stånd en effektiv matchning och för att se till att reglerna inom arbetslöshetsförsäkringen upprätthålls. Andelen nyinskrivna arbetssökande som har en handlingsplan har successivt ökat men uppgår trots detta endast till 2011. Arbetsförmedlingen arbetar kontinuerligt med att förbättra handlingsplanerna och se till att de arbetssökande ska få en handlingsplan så snabbt som möjligt. tog det i genomsnitt 18 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 dagar att upprätta en handlingsplan vilket är en minskning från föregående kvartal. Införandet av bedömningsstödet 2012 medför ett bättre underlag för upprättandet av en handlingsplan för de arbetssökande. Arbetsförmedlingen förstärker också arbetet med en kontinuerlig uppdatering av handlingsplanernas kvalitet och av förmedlingsinsatserna i syfte att öka antalet möten mellan arbetssökande och arbetsförmedlare. På grund av den snabba strukturomvandlingen på arbetsmarknaden och kommande demografiska förändringar betyder vägledning för kompetensförsörjning allt mer. Arbetsförmedlingen förmedlar denna kunskap via vägledning av arbetssökande, men också på sin webbsida genom den s.k. Yrkeskompassen som ger information om utsikterna vad gäller utbud och efterfrågan inom olika yrken i olika delar av landet. När det gäller matchningen på lång sikt har Arbetsförmedlingen genom sin verksamhet och närvaro i alla delar av landet en unik kunskap om arbetsmarknaden. Informationen som förmedlas om utbud och efterfrågan på arbetskraft är av betydelse inte bara för enskilda individers val av utbildning utan även för andra aktörer i utbild- nings-, tillväxt- och utvecklingsarbete som påverkar respektive påverkas av en långsiktigt hållbar kompetensförsörjning. Arbetsförmedlingen deltar därför bl.a. i uppbyggnaden av s.k. regionala kompetensplattformar. Enligt en uppföljning av arbetet från framgår att Arbetsförmedlingen är en viktig aktör som samverkar väl med andra aktörer (0120 Uppföljning av regionalt kompetensförsörjningsarbete). Kompletterande aktörer är också en del i regeringens politik för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. erbjuds dessa tjänster även inom ett valfrihetssystem där de arbetssökande själva väljer vilket företag som ska utföra tjänsten. uppgick antalet kompletterande aktörer till knappt 960 till en kostnad av . Personlig jobbcoachning var den enskilt största tjänsten och sedan starten har 180 000 personer deltagit i verksamheten. Andelen som fått ett arbete eller påbörjat en reguljär utbildning efter avslutad aktivitet uppgick till 2011, vilket är något högre än . För att kvalitetssäkra de upphandlade tjänsterna ställs krav på att leverantören ska ha ett system