prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — presenterade kommissionen en grönbok om distribution av audiovisuella verk i EU (se faktapromemoria 2011/2012:FPM6). behandlar i huvudsak frågor kring gränsöverskridande distribution inom EU av audiovisuella medietjänster på internet. Kommissionen inbjöd samtliga intresserade parter att ge synpunkter på innehållet i grönboken . Regeringen gav in ett yttrande och välkomnade kommissionens initiativ till diskussion då det är angeläget att finna nya lösningar för att underlätta gränsöverskridande rättighetsklarering inom EU. 31.5Förhandlingsmandat om en Europarådskonvention om skydd av radio- och TV-företags rättigheter antogs ett förhandlingsmandat avseende en Europarådskonvention om skydd av radio- och TV-företags rättigheter. Sådana rättigheter ger sändarföretagen skydd för sina utsändningar. Samråd har ägt rum med och näringsutskottet har informerats i frågan. Förhandlingar inom för den för den intellektuella äganderätten () är ett fora för internationella förhandlingar om immaterialrättsliga frågor. Arbetet bedrivs huvudsakligen i olika kommittéer som t.ex. den ständiga kommittén för upphovsrätt och närstående rättigheter. I denna kommitté har frågan om att förbättra de synskadades tillgång till upphovsrättsligt skyddat material varit framträdande och framsteg har gjorts i arbetet med att ta fram ett internationellt instrument. 31.7Handelsavtal om åtgärder mot immaterialrättsintrång Rådet har inlett diskussioner om EU:s tillträde till det plurilaterala handelsavtalet om åtgärder mot immaterialrättsintrång (ACTA). Detta avtal har förhandlats fram av EU och dess medlemsstater, , , , , , , , , och . Huvudsyftet med avtalet är att förbättra respekten för redan befintliga immateriella rättigheter (se faktapromemoria 2011/12:FPM7). beslutade rådet att ACTA ska undertecknas för EU:s räkning. Det faktiska undertecknandet kommer att äga rum . ställde sig i rådet positivt till att ACTA undertecknas för EU:s räkning och hänskjuts till för behandling där. Rådets slutliga beslut om EU:s tillträde till ACTA bör däremot anstå till dess att frågan om tillträde till avtalet har behandlats i . Överläggning med näringsutskottet ägde rum . 31.8Flytt av observatoriet angående varumärkesförfalskning och piratkopiering Kommissionen har föreslagit att observatoriet angående varumärkesförfalskning och piratkopiering ska flyttas till byrån för harmonisering inom den inre marknaden (OHIM). Syftet med förslaget är att skapa en bättre organisatorisk lösning som ger observatoriet tillgång till de resurser som finns vid OHIM. Observatoriet inrättades 2009 och har legat under kommissionens Generaldirektorat för inre marknaden och tjänster. Observatoriet fungerar som en central resurs för insamling, analys och rapportering av information om immaterialrättsintrång samt som en plattform för informationsutbyte mellan företrädare för nationella myndigheter och andra berörda. informerade regeringen näringsutskottet om förslaget och översände en faktapromemoria till (2010/11:FPM127). nåddes en informell överenskommelse mellan , rådet och kommissionen. förväntas rösta om förslaget under första halvan av . En inre marknad för immateriella rättigheter presenterade kommissionen ett meddelande om en inre marknad för immateriella rättigheter. Meddelandet är ett s.k. paraplymeddelande, dvs. en redovisning av ett flertal förslag, på i huvudsak immaterialrättens område. Förslagen presenteras i korthet i meddelandet (se faktapromemoria 2010/11:FPM128). Syftet med EU:s industripolitik är att skapa bästa möjliga förutsättningar för konkurrenskraften och goda ramvillkor för näringslivet. verkar för en branschövergripande och hållbar europeisk näringspolitik. I arbetet driver på för goda ramvillkor för företag där hållbarhet och resurseffektivitet är viktiga teman, att principerna om s.k. smart lagstiftning tillämpas samt att arbetet för småföretag stärks. verkar också för frihandel och öppenhet i EU:s internationaliseringsarbete. Uppföljning av Small Business Act Tänk småskaligt först Small Business Act, för (SBA) utgör ramverket för EU:s politik riktat mot små och medelstora företag (se faktapromemoria 2008/09:FPM4). har kommissionen genomfört en översyn av genomförandet av SBA. Genomförandet är ett delat ansvar mellan EU-nivån och medlemsstatsnivån. De områden som prioriteras av kommissionen är s.k. smart lagstiftning, SMF:s finansieringsbehov, förbättrat marknadstillträde på inre marknaden för små och medelstora företag (SMF), underlätta för SMF att bidra till en resurseffektiv ekonomi samt åtgärder för att stötta entreprenörskap (se faktapromemoria 2010/11:FPM86). Regeringen anser att det politiska ramverk som SBA utgör är mycket aktuellt och ger förutsättningar för ett förbättrat företagsklimat för små och medelstora företag i . Den översyn som genomförts är en uppföljning som dels syftar till att presentera de framsteg som gjorts sedan det ursprungliga meddelandet presenterades, dels innehåller nya förslag för att förbättra genomförandet och anammandet av akten i nationell och EU-policy på området. Kommissionen presenterade översynen . Kommissionen pekar i översynen på att alla de lagförslag som ingick i SBA utom förordningen om privat Europabolag är antagna (se faktapromemoria 2007/08:FPM133). Som särskilt stora framgångar pekar kommissionen ut direktivet för e-fakturering och ändringen av direktivet för sena betalningar (se faktapromemoria 2008/09:FPM135). Kommissionen för fram ca 40 nya förslag på områden som tillgång till Skr. 2011/12:105 finansiering, arbetet med smart lagstiftning m.fl. kommissionen inrättat ett nätverk med småföretagssändebud som särskilt ska tillse små och medelstora företags intressen nationellt och inom EU. Kommissionens meddelande behandlades vid rådets möte där det antogs genom rådsslutsatser. Kommissionen presenterade ett meddelande med förslag till åtgärder för att underlätta internationaliseringen av små och medelstora företag (se faktapromemoria 2011/12:FPM52). Meddelandet antogs genom rådsslutsatser. Rådet antog vid sitt möte rådsslutsatser inriktade på att ge en signal om vikten av effektivt resursutnyttjande av industrin som en positiv konkurrensfaktor. Vid rådets möte antogs rådsslutsatser om vikten av konkurrenskraftiga företag för tillväxten samt förslag till olika övergripande åtgärder för att stimulera konkurrenskraft och fortsatt utveckling. presenterade kommissionen ett meddelande med en övergripande genomgång av europeisk industris konkurrenskraft (se faktapromemoria 2011/12:FPM31). Meddelandet aviserades i meddelandet En integrerad industripolitik för en globaliserad tid (se faktapromemoria 2010/11:FPM37). Ett antal åtgärder på EU-nivå gås igenom med förslag på hur konkurrenskraften kan stärkas. Kommissionen konstaterar bland annat att en ökad samordning av den nationella politiken kan leda till mer effektivt utnyttjande av knappa medel för innovation och tillväxt. Regeringen anser det viktigt att fortsätta arbeta för att stärka konkurrenskraften och att se möjligheterna i omställningen till ett bättre resursutnyttjande. Vid konkurrenskraftsrådet antogs rådsslutsatser om kommissionens meddelande om smart lagstiftning. skapets framstegsrapport om arbetet med att minska de administrativa bördorna inom EU. antogs rådsslutsatser om arbetet med konsekvensutredningar i rådet. Arbetet inom konkurrenskraftsrådet syftar till att stärka och ta ytterligare steg i arbetet med att förenkla för företag Det har i rådsslutsatser från , lyfts fram att regelbördan för framförallt små och medelstora företag borde minska på EU- och nationell nivå samt att kommissionen skulle genomföra en granskning av EU-lagstiftning i syfte att se var det är möjligt att från lagstiftningen undanta mikroföretag och införa lättnader för små och medelstora företag. Kommissionen presenterade därför en rapport som belyser hur de kommer att arbeta för att stärka principen tänk småskaligt först när de tar fram ny lagstiftning. I rapporten framgår att Skr. 2011/12:105 kommissionen kommer att använda sig av en omvänd bevisbörda vid utformning av regler. Detta innebär att utgångspunkten är att mikroföretag ska antas vara undantagna från lagstiftningen samt att SMF ska ha lättnader från regleringen, om det inte särskilt anges varför de ska omfattas av lagstiftningen. 32.4Råvaror och marknader för basprodukter Vid rådsmötet antogs slutsatser om meddelandet om Råvaror och marknader för basprodukter (se faktapromemoria 2010/11:FPM80). Meddelandet var en fortsättning meddelande om ett europeiskt råvaruinitiativ. välkomnade meddelandet och deklarerade sin avsikt att verka för att den råvarupotential som finns i och utnyttjas på ett effektivt och hållbart sätt. Samråd med skedde . Statsstödsfrågorna har haft ett fortsatt fokus på den De s.k. temporära statsstödsreglerna som infördes förlängdes för att gälla även , dock med striktare tillämpning med fokusering på små och medelstora företag samt ett begränsat urval åtgärder, främst av subventionerade garantier, subventionerade lån och beloppsmässigt begränsat stöd. tillämpa reglerna om statligt stöd även vid omstrukturering av banker har kommissionen fortsatt verkat för att snedvridningen av konkurrensen på den inre marknaden har begränsats till ett minimum trots de stora beloppen statligt stöd. Kommissionen har meddelat att de temporära statsstödsreglerna för banker även ska gälla . Vid sidan av den ekonomiska krisen har emellertid kommissionens arbete för mindre, men bättre riktade statliga stöd fortsatt. områden märks fortsatt mindre stödutgifter, t.ex. för rena driftsstöd, medan stödutgifterna för områden av gemensamt intresse som forskning, utveckling och innovation samt miljöförbättrande åtgärder har ökat. Utöver översynen av reglerna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som behandlas nedan, har kommissionen genomfört konsultationer inom en rad områden som kan komma att leda till förändringar av flera av de nu gällande statsstödsreglerna. ser även över statsstödsreglerna för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter samt avseende exportkrediter. vidare föreslagit nya riktlinjer för statligt stöd för att kompensera indirekta merkostnader förenade med systemet för handel med Slutligen har en halvtidsutvärdering av gemenskapens bestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation Genom en ökad tillämpning av gruppundantag för statsstöd har kommissionen kunnat koncentrera sina bedömningar på de stöd som mest riskerar att snedvrida konkurrensen. Detta har tillsammans med ut- Skr. 2011/12:105 ökade krav på förhandskontakter med kommissionen medfört att den genomsnittliga tiden för den formella statsstödsbehandlingen, från anmälan till kommissionen till ett beslut, har sjunkit från . Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse Kommissionen har antagit förändrade regler för statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster. Reglerna är en del av , och ska hantera situationer där offentliga medel används för att säkerställa tillgången på viktiga, allmännyttiga tjänster för medborgarna. Utformningen av finansiering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan ha betydelse för finansieringen av ett mycket stort antal olika verksamheter. Graden av påverkan beror på hur respektive medlemsstat definierar det offentliga åtagandet och i vilken grad verksamhet som ryms inom det offentliga åtagandet utförs på en marknad i medlemsstaten. Syftet med förändringarna är enligt kommissionen att förenkla statsstödshanteringen när offentliga medel används till allmännyttiga tjänster, att klargöra tillämpningen av reglerna samt diversifiera tillämpningen genom att bättre anpassa granskningen av stöd till risken för snedvridande påverkan på samhandeln. Kommissionens revision av reglerna består av fyra delar. Meddelandet, beslutet och rambestämmelserna antogs av kommissionen . Förslaget till ny förordning om stöd av mindre betydelse antas och ska behandlas vid en rådgivande kommitté. Klargör de viktigaste begreppen som ligger till grund för tillämpningen av reglerna för statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster. Förändrar inte rättsläget. Fastställer villkor som, när de är uppfyllda, medger att statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster ska betraktas som förenligt med den inre marknaden och undantas från det krav på förhandsanmälan som föreskrivs i artikel 108.3 i EUF-fördraget. Det nya beslutet är lättare att tillämpa än det tidigare beslutet, utvidgar befintliga sektoriella undantag på det sociala området men begränsar det tidigare undantaget genom en halvering av takvärdet för anmälan avseende tjänsternas omsättning. Tillämpas på ersättning för allmännyttiga tjänster som utgör statligt stöd som inte uppfyller villkoren i beslutet, dvs. sådan ersättning som omfattas av kravet på anmälan till kommissionen enligt artikel 108.3 i EUF- fördraget. I rambestämmelserna anges hur sådant statligt stöd ska utformas för att kommissionen ska kunna förklara stödet förenligt med den inre marknaden enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget. Förslaget innehåller en förändrad grund för beräkningen av ersättningen och nya krav på effektivisering av verksamheten som mottar ersättningen. Föreskriver att kompensation under ett visst tröskelvärde inte kräver kontroll av statligt stöd. Slutlig utformning är ännu inte fastställd. EU-samarbetet på konsumentområdet syftar till att stärka konsumentens ställning på den inre marknaden. allmänna inriktning när det gäller konsumentpolitiken i EU är att verka för gemensamma regler på en hög konsumentskyddsnivå för att främja en väl fungerande inre marknad. En prioritering även under detta år har varit förhandlingarna om förslaget till direktiv om konsumenträttigheter. 33.1Direktiv om konsumenträttigheter i avtalsförhållanden Förhandlingarna rörande det presenterade förslaget till direktiv om konsumenträttigheter har fortsatt och avslutats (se faktapromemoria 2008/09:FPM35). Direktivet antogs av och rådet och utfärdades . Direktivet ersätter direktivet om distansavtal och direktivet om avtal som ingås utanför fasta affärslokaler. Det medför också mindre ändringar i direktivet om oskäliga villkor i konsumentavtal och i direktivet om försäljning av konsumentvaror och härmed förknippade garantier. Direktivet innebär bl.a. att medlemsstaterna ska införa gemensamma regler om vilken information en näringsidkare ska tillhandahålla en konsument innan ett distansavtal eller ett avtal utanför fasta affärslokaler träffas. Direktivet innehåller också regler om ångerrätt vid sådana avtal. Till skillnad från de tidigare direktiven, som var föremål för harmonisering på miniminivå, är det nya direktivet inriktat på fullharmonisering. är positivt till gemensamma regler på hög konsumentskyddsnivå och har under förhandlingarna aktivt arbetat för en överenskommelse. Ett flertal samråd med civilutskottet har ägt rum och samråd med EU- Skr. 2011/12:105 nämnden skedde inför antagandet av direktivet. antogs en ny förordning om regler för benämningar på textilier och märkning av textilprodukter med syftet att benämningar på nya fibrer ska kunna antas snabbare och börja tillämpas i hela unionen. Förordningen ställer också krav på märkning av innehåll av animaliskt ursprung samt uppdrar åt kommissionen att utreda behovet av ytterligare märkningar. Kommissionen presenterade ett direktivförslag om bostadslåneavtal. En faktapromemoria (2010/11:FPM104) har ingetts till och överläggning har ägt rum med civilutskottet. För en närmare beskrivning hänvisas till avsnitt 14.5. 33.4Förslag om tvistlösning utanför domstol Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om alternativ tvistlösning och ett förslag till förordning om tvistlösning på internet. Syftet är att öka konsumenters förtroende för gränsöverskridande handel genom att säkerställa att de har tillgång till tvistlösning utanför domstol inom EU, som komplement till sedvanlig domstolsprövning. Regeringen välkomnar initiativet. 33.5Ytterligare konsultation om kollektiva prövningsmöjligheter På initiativ av kommissionärerna för konsumentfrågor, konkurrensfrågor och rättsliga frågor genomfördes ett offentligt samråd om en gemensam strategi för kollektiv prövning inom EU. Syftet med samrådet var att identifiera gemensamma principer för kollektiv prövning och undersöka hur de kan passas in i medlemsstaternas nationella system. För en närmare beskrivning hänvisas till avsnitt 19.3 Kollektiv prövning inom EU. 33.6Förslag till konsumentprogram för 20142020 presenterade kommissionen ett förslag om EU:s konsumentprogram för 20142020 (se faktapromemoria 2011/12:FPM67). Programmet tar upp åtgärder som kan finansieras via EU-budgeten. För att bemöta utmaningarna på konsumentområdet föreslås bl.a. åtgärder som syftar till bättre samordning av produktsäkerhetsarbetet, ett effektivt samarbete när det gäller tillsyn, stöd till konsumenter vid gränsöver- Skr. 2011/12:105 skridande handel, stöd till konsumentorganisationer samt åtgärder som ska underlätta konsumenters tillgång till tvistlösning utanför domstol. Flertalet åtgärder som tas upp pågår utifrån det nu gällande programmet. Förhandlingarna i rådet har inletts. Regeringen anser att de åtgärder som tas upp i konsumentprogrammet i princip är ändamålsenliga. 34 Innovation och forskning Inom området forskning och utveckling har EU och medlemsstaterna delad kompetens. EU:s insatser inom området kanaliseras huvudsakligen via ett särskilt ramprogram. Syftet med politiken är att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund och kapacitet genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri rörlighet för forskare och forskningsresultat samt att främja unionens konkurrensförmåga. I syfte att skapa en inre marknad för kunskap, forskning och innovation, påbörjades det europeiska forskningsområdet, ERA. beslutade att ERA ska vara förverkligat . Forskningsministrarna antog rådsslutsatser som uppmanar den rådgivande kommittén ERAC och de ERA-relaterade arbetsgrupperna, som arbetar med gemensamma program, internationellt samarbete, kunskapsöverföring och mobilitet, att bidra med synpunkter för utveckling av det ramverk för ERA som kommissionen väntas föreslå I syfte att förbereda för ramverket genomförde kommissionen en konsultation om ERA . Regeringen lämnade sitt svar på denna . I svaret framhåller regeringen vikten av att koordineras med det kommande ramprogrammet för forskning och innovation, Horisont 2020. presenterades kommissionen sitt meddelande om partnerskap inom forskning och innovation (faktapromemoria 2011/12:17). Frågan om partnerskap är av stor betydelse för utvecklingen av ERA och kommer att utgöra en viktig del i beslutet för Horisont 2020. Överläggning med utbildningsutskottet om svaret på konsultationen genomfördes och samråd i inför konkurrenskraftrådet ägde rum . Innovationspartnerskap Aktivt och hälsosamt Kommissionen lanserade i sitt meddelande om Innovationsunionen i ett förslag om ett nytt instrument, innovations- Syftet med partnerskapen är att möta stora samhälls- utmaningar och stärka konkurrenskraften genom att samordna Skr. 2011/12:105 pågående EU-program för fler synergieffekter och främja innovationer av produkter och tjänster inom utvalda områden. Inom ramen för detta föreslog kommissionen ett pilotförsök inom området Aktivt och hälsosamt åldrande. gav sitt stöd till förslaget i Europeiska rådets slutsatser . antogs rådsslutsatser om att försöket skulle starta. Kommissionen har tillsatt en styrgrupp som lanserade en strategi för projektets genomförande. Regeringen har bl.a. betonat vikten av en effektiv styrning av partnerskapen. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum och samråd med . 34.3Sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling Det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling pågår mellan 20072013. presenterade kommissionen en halvtidsutvärdering av programmet och antogs rådsslutsatser om utvärderingen där forskningsministrarna framhöll att ramprogrammet ska ha europeiskt mervärde, att forskning ska bidra till innovationer samt vikten av förenklat regelverk och kvinnors deltagande i ramprogrammet. I slutsatserna välkomnas också kommissionens intentioner om ett gemensamt strategiskt ramverk för kommande program. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum liksom samråd med . Kommissionen presenterade en grönbok om finansiering av nästa EU-program för forskning, utveckling och innovation, kallat Horisont 2020. Kommissionen föreslår ett gemensamt strategiskt ramverk för finansieringen där nuvarande ramprogram för forskning och utveckling, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt för innovation och teknik ska ingå. En öppen konsultation om förslaget pågick till där alla intressenter hade möjlighet att svara direkt till kommissionen. Regeringen svarade kommissionen , och gav stöd till bl.a. förslaget om att ramprogrammet ska inbegripa både forskning och innovation samt fokusera på samhällsutmaningar. publicerades kommissionens övergripande förslag om EU:s budget för nästa finansiella perspektiv. publicerade kommissionen sitt fullständiga förslag om Horisont 2020. hölls en debatt om förslaget på . Liksom den välkomnade flera länder det förenklade regelverket för programmet. Överläggning med utbildningsutskottet hölls och samråd med . Forskning på kärnenergiområdet 20122013 Genom Euratomfördraget är forskningsprogrammen på kärnenergiområdet begränsade till . Det innevarande ramprogrammet för Euratom sträcker sig över åren 20072011. Kommissionen föreslog en förlängning av programmen för åren 20122013. enades rådet om en politisk överenskommelse för programmen, som för 20122013 har en tydligare inriktning på kärnsäkerhet i åtgärderna. har välkomnat förslagen men åberopat budgetrestriktivitet. Programmet antogs vid jordbruks- och fiskerådet . Överläggning med utbildningsutskottet hölls , och samråd med , juni, . Ett skriftligt svar på fråga i om forskningsanslagen från EU och Euratom skickades till . ITER är ett internationellt forskningsprojekt för att bygga och driva en experimentreaktor som ska undersöka om det är vetenskapligt och tekniskt möjligt att använda fusionsenergi och då för fredliga syften. Projektet drivs enligt ett internationellt avtal mellan Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) och ytterligare sex parter , , , , och . Själva forskningsanläggningen byggs i södra och beräknas stå klar . Kostnaderna för har, sedan avtalet trätt i kraft, ökat gentemot ursprunglig budget. Kommissionen presenterade ett förslag till finansiering av utgiftsökningarna. I förslaget framgår att behovet för ITER uppgår till och . har tillsammans med flera medlemsstater drivit en budgetrestriktiv linje. Flera förändringar har gjorts gällande ITER:s styrning och den europeiska myndigheten för projektet, Fusion for Energy, har rapporterat till rådet i enlighet med rådets slutsatser . En interpellationsdebatt med forskningsministern hölls i kammaren om . Information om ITER gavs till utbildningsutskottet , och till . Gemensam programplanering innebär att enskilda länder i på mellanstatlig basis går samman för att gemensamt prioritera, planera och genomföra stora forskningsprogram som uppmärksammar viktiga Arbetet med pilotprojekt inom området neurodegenerativa sjukdomar, särskilt Alzheimer, har fortsatt . En första utlysning av medel har genomförts och kommissionen har fullföljt arbetet med att ta fram en presenterade kommissionen ett förslag till gemensamt program på temat Längre liv bättre livskvalitet, och i oktober presenterade kommissionen rekommendationer för ytterligare Skr. 2011/12:105 fem gemensamma program. Detta omfattar bl.a. det gemensamma programmeringsinitiativet Den mikrobiella utmaningen ett nytt hot mot människors hälsa som koordineras av . har arbetat för att skynda på rådsslutsatser om initiativet, så att det kan fortsätta att utvecklas enligt tidsplanen. Förutom detta initiativ gav kommissionens rekommendationer att andra initiativ ska startas inom områdena: