prop · H0031d26 · 2012-09-20 00:00:00 — Diagram 3.16 Folkmängd 2010 och 2011 samt prognos 20122016 Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag Till följd av beslut med anledning av propositionen En gymnasiesärskola med hög kvalitet (prop. 2011/12:50, bet. 2011/12:UbU9, rskr. 2011/12:141) beräknas anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. öka med för ökade utgifter för inackorderingstillägg. Anslaget 1:5 Utveckling av 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, utg.omr. 16, föreslås minskas med motsvarande belopp. Med anledning av förlängningen av försöksverksamheten med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan beräknas utgifterna öka med 2014. Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, utg.omr. 16, beräknas minskas med samma belopp. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 3 . Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20132016 Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:2 Studiemedel m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 22 484 265 tkr avser statlig ålderspensionsavgift . Beloppet har minskats med 153 746 tkr som avser regleringsbelopp . Anslaget används för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395), pensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift och förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Anslaget 1:2 Studiemedel m.m. får även användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som har upphört (prop. 2007/08:99, bet. 2007/08:FiU21, rskr. 2007/08:262). Diagram 3.17 Anslagsförbrukning 1:2 Studiemedel m.m., utfall och prognos 20122016 Generellt bidrag Högre bidrag Tilläggsbidrag Pensionsavgifter Studerande med studiemedel finns främst inom högskoleutbildning, vuxenutbildning, folkhögskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning och kvalificerad yrkesutbildning. Eftersom studiemedlet till övervägande del är rättighetsstyrt, är utgifterna framför allt beroende av antalet studerande som deltar i en studiestödsberättigande utbildning och ansöker om och beviljas studiebidrag och tilläggsbidrag. Dessutom påverkas utgifterna av beslut om t.ex. nya utbildningsplatser eller höjda bidragsbelopp. Därutöver påverkas utgiftsnivån av de studerandes studietakt, studietid och uppgivna inkomster som överstiger fribeloppsgränserna. Utgiften påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom att bidraget är indexerat med prisbasbeloppet. Antalet studerande med rätt till det högre bidraget har varit färre än det antal studerande som anslaget beräknats för, vilket är den främsta förklaringen till det uppkomna anslagssparandet och det beräknade anslagssparandet . Anslagssparandet har förts bort genom indragning. Tabell 3.18 Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiemedel, utfall , prognos 2012 och beräknat för 20132016 Antal personer, i tusental, och tusental kronor 1 Exklusive statlig ålderspensionsavgift. Källa: CSN och egna beräkningar. Regeringens bedömning: Den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldern som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör förlängas, så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlen även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . Endast de ungdomar som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som har avbrutit sina studier bör omfattas av den tillfälliga satsningen. Ärendet och dess beredning Efter förslag av regeringen i budgetpropositionen beslutade att den högre bidragsnivån inom studiemedlen ska kunna lämnas till studerande som är och som har särskilt behov av ett sådant stöd (prop. 2010/11:1 utg. omr. 15, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). Vidare gjorde regeringen bedömningen att arbetslösa ungdomar i åldern som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning tillfälligt bör kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen för studier på grundskole- eller gymnasienivå. Dessutom gjorde regeringen bedömningen att studiemedel med den högre bidragsnivån endast bör lämnas för studier som påbörjas och fram till dess att slutbetyg ges på antingen grundskole- eller gymnasienivå, dock längst . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Endast de ungdomar som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som har avbrutit sina studier bör enligt budgetpropositionen omfattas av den tillfälliga satsningen. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg. omr. 15, bet. 2011/12:UbU2, rskr. 2011/12:96) gjorde regeringen bedömningen att den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldern som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör förlängas, så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlen även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . Regeringen har därefter beslutat om ändringar i studiestödsförordningen (2000:655) enligt de bedömningar som lämnades i budgetpropositionerna . CSN har under beredningen av ärendet beretts tillfälle att yttra sig över bedömningen. Skälen för regeringens bedömning Regeringen anser att det finns ett fortsatt behov av att stimulera arbetslösa ungdomar utan fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning att återgå till studier, eftersom dessa ungdomar har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen anser därför att den tillfälliga satsningen som gör det möjligt för arbetslösa ungdomar i åldern att kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör förlängas med . Det innebär att arbetslösa ungdomar som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . Endast de ungdomar som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som har avbrutit sina studier bör omfattas av den tillfälliga satsningen. Som bör studiemedel med den högre bidragsnivån kunna lämnas till dess att slutbetyg ges på grundläggande nivå, gymnasieexamen ges på gymnasial nivå eller studieomdöme ges från folkhögskola, dock längst . Studiemedel med den högre bidragsnivån lämnas inom ramen för anvisade medel och i den ordning som ansökningarna kommer in till CSN. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 förordningen (2000:655) bör ändras i enlighet med detta. Regeringen bedömer att cirka 1 500 ungdomar kommer att omfattas av satsningen , cirka 750 ungdomar 2014 och cirka 375 ungdomar 2015. Regeringens bedömning: Tilläggsbidraget inom studiemedlen som lämnas till studerande med barn bör höjas fr.o.m. . Bidraget bör lämnas av prisbasbeloppet för det första barnet, av prisbasbeloppet för det andra barnet och av prisbasbeloppet per barn fr.o.m. det tredje barnet vid heltidsstudier. Ärendet och dess beredning CSN har under beredningen av ärendet beretts tillfälle att yttra sig över bedömningen. Skälen för regeringens bedömning Studiemedlen är den viktigaste finansieringskällan för de flesta studerande på olika utbildningsnivåer. Studiemedlen består av en bidragsdel och en lånedel och är knutna till prisbasbeloppet. I syfte att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och för att underlätta för föräldrar att studera infördes ett tilläggsbidrag som får lämnas till studerande som har vårdnad om barn (prop. 2004/05:111, bet. 2004/05:UbU14, rskr. 2004/05:309). Enligt studiestödslagen (1999:1395) får regeringen meddela föreskrifter om tilläggsbidragets belopp i förhållande till antalet barn och studieomfattning. Den studiesociala kommittén kom i sitt betänkande Stärkt stöd för studier tryggt, enkelt och flexibelt (SOU 2009:28) fram till att tilläggsbidraget fungerar väl och att det därför bör finnas kvar. Studerande med barn eller som får barn har i genomsnitt lägre inkomster än förvärvsarbetande med barn. Regeringen bedömer att det finns en risk för att en för låg ekonomisk standard försvårar studier för föräldrar och minskar genomströmningen inom utbildningsväsendet. Det finns även fördelningspolitiska skäl att uppmärksamma studerande med barn. Mot den bakgrunden bedömer regeringen att tilläggsbidraget inom studiemedlen bör höjas. Tilläggsbidraget bör för en heltidsstuderande höjas från av prisbasbeloppet för det första barnet, från av prisbasbeloppet för det andra barnet och från av prisbasbeloppet per barn fr.o.m. det tredje barnet. Tilläggsbidraget för fyra veckors heltidsstudier bör därmed höjas vid ett barn, vid två barn och vid tre barn (nivå). Beloppsnivåerna är knutna till studieomfattningen och bör anpassas därefter. Studiestödsförordningen (2000:655) bör ändras i enlighet med detta. Utgifterna på anslaget 1:2 Studiemedel m.m. bedöms öka med . Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen genomför tillfälliga insatser inom högskolan, och den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen (yrkesvux) för att underlätta omställningen i och . Satsningen kommer att medföra ökade utbetalningar av studiemedel. Utgifterna för studiemedel bedöms öka med 2013 och beräknas öka med 2014. Regeringen bedömer att den tillfälliga satsningen där den högre bidragsnivån inom studiemedlen i vissa fall kan lämnas till studerande som är bör förlängas med . Anslaget 1:2 Studiemedel m.m. bedöms därför öka med samt beräknas ökas med 2014 och med 2015. I enlighet med beräkningar i budgetpropositionen bedömer regeringen utöver ovanstående att utgifterna kommer att öka med 2013 och beräknar att utgifterna ökar med 2014. För att stimulera kommunerna att bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen beräknade regeringen i budgetpropositionen att totalt avsätts och 185 respektive . Sammantaget motsvarar detta 5 900 årsplatser 20112014. Satsningen innebär att utgifterna för studiemedel bedöms öka med 2013 och beräknas öka med 2014. Regeringen avser att förlänga satsningen på lärlingsutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen. Utgifterna bedöms därför öka med 2013 och beräknas öka med 2014, 2015 och 2016. förväntas antalet studerande som antas till polisutbildningen öka. Även 2013 bedöms antalet vara något högre . Utgifterna på anslag 1:2 Studiemedel m.m. bedöms därför öka med 2012, 2013 och beräknas kronor 2015 och 3,8 miljoner Regeringen avser att föreslå en förändring av prövningen av äldre studieresultat i en kommande proposition. Med anledning av detta bedöms utgifterna öka med 2013 och beräknas sedan öka med 2014, 2015 och 2016. För den tillfälliga satsningen på ett ökat antal platser inom bedöms utgifterna öka med 2013 och beräknas För satsningen på fler platser inom yrkesvux öka med 390,1 miljoner högskolans allmänna kurs bedöms utgifterna öka med 2013 och beräknas öka med 2014. Anslagen till universitet och högskolor föreslås öka med motsvarande 4 200 platser under 20132015. Utgifterna bedöms öka med 2013 och beräknas öka med 2014 och 2015. Anslagen till universitet och högskolor föreslås öka 2013 med motsvarande 200 platser på civilingenjörsutbildningarna och 200 platser på högskoleingenjörsutbildningarna. Utgifterna bedöms därför öka med 2013 och beräknas öka med 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2013. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms minska med 2013 jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare minska. Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag fick i regleringsbrevet i uppdrag att successivt utöka antagningen av studenter till psykologutbildningen. Utökningen med anledning av uppdraget beräknas motsvara 30 examinerade studenter. När utökningen av programmet är fullt utbyggd beräknas totalt 70 psykologstudenter att examineras. motsvarar det utökade antalet platser 120 helårsstudenter. Med anledning av denna satsning föreslås anslaget öka med 2013 genom en överföring från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri (utg.omr. 9 avsnitt 4.11.8), samt beräknas öka med 2014, 2015 och 2016. Anslagsförändringar till följd av övriga skäl Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften blir cirka -153 miljoner, jämfört med 2012. Regleringsbeloppet fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den statliga ålderspensionsavgiften. Regeringen föreslår att 14 anvisas under anslaget 1:2 Studiemedel m.m. . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 14 , 13 respektive 13 . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 20132016 Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:3 Studiemedelsräntor m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för utgifter för räntor på studielån som har tagits upp i . Inbetalda räntor redovisas mot inkomsttitel och uppgick till 2011. Anslaget används dessutom för utgifter till följd av avskrivningar av studielån. Studielån kan skrivas av bl.a. -om de har lämnats för behörighetsgivande studier, -om de har lämnats inom ramen för studiehjälpen enligt äldre bestämmelser, -vid inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti enligt kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier, -vid sjukdom, -på grund av åldersregler, eller -på grund av att låntagaren avlidit eller varit De viktigaste faktorerna som styr utgifterna på anslaget är upplåningsräntan och storleken på CSN:s totala skuld till för studielån tagna efter 1988. Den totala skulden för studielån i förändras med de belopp som utlånas som nya lån och med de belopp som återbetalas av låntagarna. Även avskrivningar och konvertering av lån i äldre system till lån som finansieras i påverkar den totala skulden. Utgiften för nya lån är främst beroende av antalet studiebidragstagare och deras benägenhet att utnyttja studielånet. Förändringar av prisbasbeloppet påverkar studielånets storlek och därmed utgifterna för nya lån. blev utgifterna högre än anvisade medel. Utgiftsprognosen visar på att utgifterna blir högre än anvisade medel. Regeringens förslag: Bestämmelserna i 6 kap. 4 och 5 §§ budgetlagen (2011:203) ska i fråga om studielån enligt studiestödslagen (1999:1395) tillämpas . Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till budgetlagen ska ändras i enlighet med detta. Ärendet och dess beredning Av regeringens proposition En reformerad budgetlag (prop. 2010/11:40, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177) framgår att vissa omständigheter när det gäller ny reglering av statens utlåning behöver utredas ytterligare innan bestämmelserna i den nya budgetlagen kan börja tillämpas. Den nya budgetlagen (2011:203) trädde i kraft . Bestämmelserna om uttag av ränta eller avgift och finansiering av förväntad förlust i 6 kap. 4 och 5 §§ budgetlagen skulle dock enligt lagens ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i fråga om utlåning tillämpas först fr.o.m. . I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att frågan kring CSN:s hantering av beräkning och avsättning av förväntade förluster för studielån som finansieras med lån i behövde Regeringen föreslog därför att budgetlagens bestämmelser om detta skulle träda ikraft först . beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2011/12:1 utg.omr. 15, bet. 2011/12:KU1, rskr. 2011/12:56). CSN har därefter, , inkommit med promemorian Modell för finansiering av förväntade förluster på studiestöd (U2012/4402/SF). CSN, och har beretts tillfälle att yttra sig över förslaget till ändring i budgetlagen. Myndigheterna har inte haft några synpunkter på lagförslaget. Skälen för regeringens förslag Under beredningen inom har det visat sig att ytterligare tid än beräknat behövs. Detta för att ta fram och införa en modell för genomförandet som är effektiv och håller en hög kvalitet. På detta sätt kan anpassningen av hanteringen av studielån till budgetlagens bestämmelser ske smidigt. Ett genomförande kan ske fr.o.m. . Regeringen föreslår därför att övergångsbestämmelserna till budgetlagen ändras så att 6 kap. 4 och 5 §§ budgetlagen i fråga om studielån som lämnas enligt studiestödslagen (1999:1395) ska tillämpas först fr.o.m. . En anpassning av hanteringen av studielån till budgetlagens bestämmelser medför att hanteringen av kreditrisker förändras. Detta föranleder i sin tur att även hanteringen av studiemedelsräntor bör förändras. Regeringen anser att hanteringen av kreditrisker och räntor för studielån bör ändras enligt följande. görs reservationer för befarade förluster. Anslag belastas först sedan förluster konstaterats. Förändringen av hanteringen av kreditförluster innebär att finansiering sker från anslag redan det år utlåningen sker och att kreditförlusterna för studielån därigenom tydliggörs. För att få en hanterbar omläggning på statens budget görs dock en åtskillnad mellan nyutlåning och lån upptagna . För nyutlåningen anvisas anslag motsvarande förväntad förlust medan för lån upptagna anvisas anslag motsvarande konstaterad förlust, dvs. För att få en hanterbar administrativ ordning för CSN bör medel för förluster dock anvisas på ett och samma anslag. Anslaget belastas och medlen 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 förs till ett särskilt konto, en kreditreserv, i , från vilket konstaterade förluster finansieras. Förändringen i hanteringen av studiemedelsräntor innebär att bruttoredovisningen av studiemedelsräntor avskaffas. Detta görs för att tydliggöra statens kostnad för dessa räntor och synliggöra de totala kreditförlusterna för studielån. CSN får disponera ränteinkomsterna och använda dessa för att betala räntan till . Anslag anvisas endast för den del som motsvarar skillnaden mellan den ränta CSN betalar till och den ränta de studerande betalar till CSN, dvs. statens nettokostnad för studiemedelsräntorna. Med anledning av dessa förändringar kan tekniska justeringar av utgiftstaket bli aktuella. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med eventuella förslag om tekniska justeringar och med förslag om anslagsförändringar. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen genomför enligt vad som redovisats under avsnitt 3.8.2 tillfälliga insatser inom högskolan, och den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen (yrkesvux) för att underlätta omställningen i och . Satsningen kommer att medföra ökade utbetalningar av studiemedel. Utgifterna för studiemedelsräntor bedöms öka med 2013 och beräknas öka med 2014. Regeringen bedömer att den tillfälliga satsningen där den högre bidragsnivån inom studiemedlen i vissa fall kan lämnas till studerande som är bör förlängas med . Anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. bedöms därför öka med samt beräknas öka utgifterna med 2014 och 2015. I enlighet med beräkningar i budgetpropositionen bedömer regeringen utöver ovanstående att utgifterna ökar med 2014. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 För att stimulera kommunerna att bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen beräknade regeringen i budgetpropositionen att medel avsätts för perioden 20122014. Satsningen innebär att utgifterna för studiemedelsräntor bedöms öka med 2013 samt beräknas öka med 2014. Regeringen avser att förlänga satsningen på lärlingsutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen. Utgifterna bedöms öka med 2013 och beräknas öka med 2014, 2015 och 2016. förväntas antalet studerande som antas till polisutbildningen öka. Även 2013 bedöms antalet vara något högre . Utgifterna på anslag 1:3 Studiemedelsräntor m.m. bedöms öka med 2012 och 2013 och beräknas öka med 2014, 2015 och 2016. Regeringen avser att föreslå en förändring av prövningen av äldre studieresultat i en kommande proposition. Med anledning av detta bedöms utgifterna öka med 2013 och beräknas sedan öka med 2014, 2015 och 2016. För den tillfälliga satsningen på ett ökat antal platser inom bedöms utgifterna öka med 2013 och beräknas öka med 2014, 2015 och 2016. För satsningen på fler platser inom yrkesvux bedöms utgifterna öka med 2013 och beräknas öka med 2014. För satsningen på fler platser vid folkhögskolans allmänna kurs bedöms utgifterna öka med 2013 och beräknas öka med 2014. Anslagen till universitet och högskolor föreslås öka med motsvarande 4 200 platser under 20132015. Utgifterna bedöms öka med 2013 och beräknas öka med 2014 och 2015. Anslagen till universitet och högskolor föreslås öka 2013 med motsvarande 200 platser på civilingenjörsutbildningarna och 200 platser på högskoleingenjörsutbildningarna. Utgifterna bedöms därför öka med 2013 och beräknas öka med 2014, 2015 och 2016. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna för studiemedelsräntor är nivån på upplåningsräntan i och prisbasbeloppet. Förändringar av upplåningsränta och prisbasbelopp jämfört med antaganden i budgetpropositionen ger den sammantagna effekten att utgifterna bedöms minska med 2013. Den främsta anledningen till att utgifterna beräknas minska är att upplåningsräntan bedöms bli lägre jämfört med räntan så som den beräknades i budgetpropositionen . Detsamma gäller för den beräknade räntan 2014 och 2015. Diagram 3.18 Studiemedelsränta, ränta 2012 och prognos 20132015 jämfört med ränta 2012 i budgetpropositionen Källa: CSN och egna beräkningar Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Trots att den utestående skulden för studielån i beräknas fortsätta att öka bedöms ränteutgifterna minska med motsvarande 2013 på grund av att antalet studiemedelstagare beräknas minska. Anslaget för studiemedelsräntor omfattar även avskrivningar av studielån. Utgifterna för avskrivning har ökat och beräknas öka även . Diagram 3.19 Utestående skuld i , utfall 20102011 och prognos 20122016 Källa: CSN och egna beräkningar Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag har i regleringsbrevet fått i uppdrag att successivt utöka antagningen av studenter till psykologutbildningen. Utökningen med anledning av uppdraget beräknas motsvara 30 examinerade studenter. När utökningen av programmet är fullt utbyggd beräknas totalt 70 psykologstudenter att examineras. motsvarar det utökade antalet platser 120 helårsstudenter. Med anledning av denna satsning föreslås anslaget öka med 2013 genom en överföring från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri (utg. omr. 9, avsnitt 4.11.8), samt beräknas öka med 2014, 2015 och 2016. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 4 . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 20132016 Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.8.41:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition.