prop · GZ03130 · 2012-05-28 00:00:00 — Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till (föregående år), vilket motsvarar av ett genomsnittligt fondkapital (0,föregående år). Huvuddelen av kostnaderna avser investeringsverksamheten, inom vilken en betydande andel hänförs till investeringar i onoterade tillgångar som kan bedömas vara särskilt kostnadskrävande. Till detta kommer utgifter på sammanlagt (föregående år) som, i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper, inte redovisas som kostnad. Inga prestationsbaserade avgifter för extern förvaltning har betalats (0,föregående år). Sådana avgifter utbetalas om den externa förvaltningen uppnår en avkastning som överstiger en viss överenskommen nivå. Eftersom fonden inte överträffade sitt avkstningsmål utbetalades ingen rörlig ersättning till fondens anställda, exklusive vd och ledningsgrupp, som omfattas av fondens incitamentsprogram om högst två månadslöner (föregående år utbetalades ). investerar i små och medelstora företag huvudsakligen på den svenska marknaden, uppdelat på tre segment: mogna bolag, expansionsbolag och noterade småbolag. Investeringarna sker både direkt, genom hel- eller delägande, och indirekt, genom investeringar i riskkapitalfonder och investmentbolag. Investeringsverksamheten var indelad i tre affärsområden; Företagsinvesteringar, Fondinvesteringar och Life Science. ingår affärsområdet i Företagsinvesteringar. har , delvis som en konsekvens av fondens nya strategi, genomfört en renodling av portföljen och omvärderingar av innehav. Drygt hälften av investeringarna utgörs av direkta investeringar i företag (företagsinvesteringar) och knappt hälften av indirekta investeringar (fondinvesteringar). Direktinvesteringar sker antingen i form av egna investeringar eller genom saminvesteringar med affärspartners, huvudsakligen i svenska små och medelstora företag. Investeringarna sker både i noterade och onoterade tillgångar. Fondinvesteringar avser förvärv av andelar i fonder som investerar i noterade eller onoterade företag i eller samt aktier i investmentbolag som investerar i svenska och nordiska små och medelstora företag inom segmenten mogna bolag, expansionsbolag och noterade småbolag. Tabell 3.14 Sjätte redovisade avkastning (procent ) -16,0 Total avkastning efter kostnader Avkastning per segment redovisas före kostnader. Avkastningen för noterade småbolag avser perioden 20062011. Det största bidraget till fondens resultat 2011 kom från investeringar i mogna bolag () som haft en genomsnittlig avkastning på (tabell 3.14). Till följd av genomgången och renodlingen av fondens investeringar gjordes omfattande nedskrivningar . Fondens investeringar i expansionsbolag uppvisade ett negativt resultat på -, med en genomsnittlig avkastning på -16,2003. Även noterade småbolag uppvisade ett negativt resultat 2011 (-). Den genomsnittliga avkastningen på 20062011 överstiger dock fondens mål. Tabell 3.15 Sjätte avkastning och exponering (procent resp. mnkr) -18,8 Total avkastning redovisas efter kostnader. Investerat kapital avser utgången av 2011. Ungefär hälften av fondens medel är investerat direkt i företag (tabell 3.15). Affärsområdet rymmer dels mogna bolag, dels expansionsbolag, sammantaget var resultatet -0,före kostnader 2011. (20072011) uppgår den genomsnittliga avkastningen före kostnader till . Inom ramen för fondens genomgång av portföljen har ett antal avyttringar och omvärderingar skett. Fondens innehav i , som såldes till (kvarstod prövning av konkurrensmyndighet), påverkade resultatet positivt med . Merparten av genomgången resulterade dock i nedvärderingar i expansionsbolagen om sammantaget , varav den enskilt största förlusten (-) uppstod i rekonstruktionen av företaget , som var verksamt inom nationella digitaliseringar inom markburen tv. De största företagsinvesteringarna, och Volvofinans, bidrog positivt till resultatet (278 respektive ), medan investeringarna i de noterade bolagen bidrog negativt (-408 respektive -). I affärsområdet sker investeringar i fonder med inriktning mot dels onoterade företag i expansionsfas eller mogen fas, dels noterade små och medelstora företag. Affärsområdet, som uppvisade ett resultat på före kostnader, är uppdelat i de tre segmenten Venture capital (expansionsbolag), Buy-out (mogna företag) och noterade småbolag. Störst bidrag kom från fondinvesteringar i mogna bolag (), följt av expansionsbolag (). Investeringarna i noterade småbolag, som sker genom extern förvaltare, följde utvecklingen på aktiemarknaden och bidrog med -till fondens resultat. Fondinvesteringar är det affärsområde som har haft högst avkastning , i genomsnitt före kostnader. Inom Life Science sker långsiktiga investeringar i företag som verkar inom läkemedel, bioteknik och medicinteknik. Investeringarna sker direkt i företag eller genom riskkapitalfonder. Mot bakgrund av att det har tagit än förväntat att utveckla företagen inom detta segment och att fonderna är nära en avtalsmässig stängning har fonderna inom ombildats till investmentbolag, (). Sjätte bedömning är att det krävs ytterligare två till innan bolagen eventuellt kan påvisa en stabil intjäning. Investeringarna inom SLS har nedvärderats med , vilket ingår i nedvärderingen av expansionsbolag på sammanlagt . Avkastningen uppgår till -18,före kostnader. Internbanken hanterar den likviditetsreserv som fonden håller för att genomföra ny- och tilläggsinvesteringar samt för att täcka andra kapitalbehov i befintliga företag. Behovet uppstår till följd av att är en sluten fond. Investeringar av internbankens medel görs främst i aktier och räntebärande tillgångar till en låg risk. Internbanken har också i uppgift att hantera de finansiella risker som uppstår i verksamheten samt att vid behov låna upp kapital. Fonden har en kreditfacilitet för kortsiktigt finansieringsbehov om , vilken var outnyttjad vid utgången av året. har rätt att ta upp kredit hos en kreditinrättning eller hos FörstaFjärde AP-fonderna för att tillgodose ett tillfälligt penningbehov. Vid utgången av 2011 förvaltade internbanken tillgångar om . Resultatet uppgick till . Enligt lag är ålagd att utvärdera styrelsens förvaltning av fondmedlen, med utgångspunkt i de mål som fonden har fastställt för sin placeringsverksamhet. Årets utvärdering avser resultatet samt analys och uppföljning av fondens mål över den tid Sjätte . 2011/12:130 AP-fondens investeringsverksamhet, i dess nuvarande form, varit i bruk (20032011) och över den senaste tioårsperioden (20022011). Utvärderingen utgår från de lagstadgade målen för och styrelsens tolkning av uppdraget: att ska skapa långsiktigt hög avkastning och hålla en tillfredsställande riskspridning genom placeringar på riskkapitalmarknaden. fick delvis ny styrelse och ny vd. Ett arbete har genomförts avseende fondens strategi och placeringsinriktning. Styrelsen har fastställt ett nytt mål för fonden som tas i bruk (se ovan) och ett mål för likviditetsreserven, att den normalt ska uppgå till av fondkapitalet. Fonden planerar att utveckla relevanta riskmått för investeringsverksamheten. En viktig del i arbetet är att ta fram modell för analys av likviditetsrisk och likviditetsplanering. För perioden 20032011 uppgår avkastningen på till , vilket understiger fondens mål på . För tioårsperioden 20022011 är avkastningen en procent . Inom investeringsverksamheten uppgick avkastningen , vilket understiger fondens mål på . Fondinvesteringar har överträffat målet, medan avkastningen i direktinvesteringar inte når upp till målet. Det senare förklaras främst av den stora nedvärderingen av investeringar i bolag i expansionsfas som gjordes 2011. Segmentet expansionsbolag har haft en avkastning på -16,20032011 (-16,20022011). Däremot har investeringar inom segmentet mogna bolag uppvisat en avkastning på 20032011 (2002 2011), vilket initierat fondens nya strategi med ökat fokus på mogna bolag. I termer av riskspridning beskrivs en diversifierad portfölj med exponering både direkt och indirekt mot nästan 250 företag inom olika branscher, storlek på företag, utvecklingsfas, geografi och investeringstillfällen. Investeringarna sker dels genom knappt 20 fondförvaltare och 40 fonder, dels i ett 70-tal företag. Vid årets utgång svarade investeringarna i mogna bolag för av fondkapitalet. I utvärderingen ingår också en marknadsanalys som inkluderar investeringar respektive kapitalanskaffning på riskkapitalmarknaden, uppdelat på buy-out och venture capital, inom och respektive 2001. Både på den svenska och nordiska marknaden har investeringstakten och kapitalanskaffningen inom buy-out varit hög , medan investeringstakten i venture capital minskat eller varit låg . Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet, de s.k. byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. bildades inom ramen för de förändringar i premiepensions- systemet som fattade beslut om (prop. 2009/10:SfU9). AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond ersatte de två tidigare fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden. 2011/12:130 Premiesparfonden var det tidigare förvalsalternativet för de premiepensionssparare som inte hade valt en annan fond. reformeringen infördes ett förvalsalternativ med generationsprofil som i praktiken är en s.k. generationsfond med en sammansättning som avspeglar premiepensionsspararens ålder. Upp till består Såfa av enbart aktiefonden, för att sedan, upp till , minska till en tredjedel aktiefond och två tredjedelar räntefond. Sjunde AP-fonden erbjuder totalt sex placeringsalternativ. Förutom AP7 Såfa och de två fonderna är det en kombination av aktie- respektive räntefonden i de tre portföljerna offensiv (aktiefond), balanserad (aktiefond) och försiktig (aktiefond). Vid utgången av 2011 hade förvalsalternativet Såfa (Statens årskulls- förvaltningsalternativ) knappt 2,8 miljoner premiepensionssparare. Målet, som fastställts av fondens styrelse, är att Såfa ska uppnå en avkastning som är minst lika bra som genomsnittet av de privata fonderna i premiepensionssystemet. För vilken tidsperiod målet ska utvärderas framgår inte i årsredovisningen, men resultatet redovisas för och för förvalsalternativet sammantaget (AP7 Såfa och föregångaren Premiesparfonden) då premiepensionssystemet trädde ikraft. För det tidigare förvalsalternativet Premiesparfonden var målet även, till följd av tidigare lagkrav, en lägre risk (mätt som avkastningens standardavvikelse) än den genomsnittliga risknivån i övriga fonder i premiepensionssystemet. Jämförelser med andra fonder i premiepensionssystemet baseras på avkastningen mätt enligt NAV-kursmodellen (dvs. på grundval av fondkurser som beräknats svensk tid som handel sker, net asset value). Denna metod innebär att avkastning mäts efter avdrag av den förvaltningsavgift som betalas till förvaltningsbolaget, i detta fall Sjunde AP fonden. Vid utvärdering av den operativa förvaltningen i förhållande till jämförelseindex beräknas däremot en avkastning enligt stängningskursmodellen (fondernas innehav av värdepapper värderas för stängning av respektive marknad, före avdrag av förvaltningsavgift). Genom stängningskursmodellen erhålls konsistenta jämförelser med jämförelseindex. Avkastningen i AP7 Såfa är en sammanvägning av resultatet för de ingående byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond enligt den faktiska fördelningen mellan fonderna i Såfa totalt. uppgick avkastning i AP7 Såfa till -10,mätt enligt NAV- kursmodellen (tabell 3.16). För de privata pensionsfonderna uppgick avkastningen i genomsnitt till -10,. För perioden sedan starten till utgången av 2011 var den genomsnittliga avkastningen för förvalsalternativet (beräknat och ) , och den genomsnittliga avkastningen i de privata fonderna -0,. Tabell 3.16 Förvalsalternativets avkastning (NAV-kurser, procent ) -10,5 -36,2 -10,4 -34,5 -0,4 -0,1 -1,7 -1,1 Förvalsalternativet avser AP7 Såfa , Premiesparfonden. Privata fonder avser genomsnittliga avkastningen i de privata premiepensionsfonderna. Avkastningen för perioden 20002011 redovisas i årsredovisningen som total avkastning, genomsnittlig avkastning har förenklat beräknats baserat på en period av och (skattning av den tidsperiod sedan förvaltningen inom premiepensionssystemet startade ). Vid utgången av uppgick det förvaltade kapitalet i aktiefonden till . Avkastningen uppgick till -11,enligt NAV-kursmodellen. För AP7 Aktiefond har Sjunde fastställt målet att fonden, vid den valda risknivån, ska uppnå en långsiktigt hög avkastning som överträffar avkastningen för fondens jämförelseindex. På den grunden har styrelsen beslutat om fondens strategiska inriktning. Strategin är att (i) investera fondkapitalet globalt i aktier och aktierelaterade finansiella instrument med branschmässig spridning (basportföljen), (ii) öka möjligheterna till hög avkastning och därmed risken genom att använda hävstång i portföljen och (iii) ytterliga öka möjligheterna till hög avkastning genom aktiv förvaltning på vissa utvalda marknader. Basportföljen består av globala aktier och riskkapitalinvesteringar. Basportföljen förvaltas i huvudsak passivt genom externa förvaltare. Exponering mot tillväxtmarknader skapas dock med strukturerade produkter (s.k. notes) som består av en kombination av derivat och obligation. Derivaten är kopplade till index på aktiemarknaderna i ett antal tillväxtländer. Hävstången i portföljen har tillåtits att variera mellan av den underliggande marknadsrisken, men med ett riktmärke (normal hävstång) på . Vid utgången av uppgick hävstången till av fondkapitalet, dvs. den s.k. dynamiska hävstången (avvikelsen från den normala hävstången) uppgick till av fondkapitalet. har styrelsen begränsat utrymmet för den dynamiska hävstången. Jämförelseindex baseras på ett globalt aktieindex multiplicerat med 1,5 (normalnivå för aktieexponeringen) minus kostnaden för hävstången. Jämförelseindex justeras också så att de bolag som Sjunde AP-fonden enligt sin etik- och miljöpolicy inte investerar i exkluderas. Mätt enligt stängningskursmodellen uppgick avkastningen i aktiefonden till -11,(tabell 3.17). Avkastningen i fondens jämförelseindex uppgick till -10,. Eftersom det saknas jämförelse över en längre tidsperiod kan någon slutsats av måluppfyllelse inte dras. Differensen (-1,) mot jämförelseindex förklaras av att avkastningen i fondens basportfölj var lägre än avkastningen i det globala aktieindex som används, orsakat av motpartsrisk i de notes fonden investerar i för exponering mot Skr. 2011/12:130 tillväxtmarknader, och på den dynamiska hävstången. dynamiska hävstången dämpades något av ett positivt resultat i fondens aktiva förvaltning. Det framgår av årsredovisningen att det negativa bidraget från den dynamiska hävstången överstiger det positiva bidraget från samtliga av fondens aktivt förvaltade mandat. Tabell 3.17 Sjunde AP-fondens avkastning före kostnader (stängningskurser, procent ) -11,8 -10,5 -1,2 -0,4 -0,3 -1,7 På grund av avrundning summerar inte differensen. Vid utgången av uppgick det förvaltade kapitalet i räntefonden till . Avkastningen för perioden uppgick till enligt NAV-kursmodellen. För AP7 Räntefond har Sjunde fastställt målet att fondens avkastning minst ska motsvara avkastningen för fondens jämförelseindex. På den grunden har styrelsen beslutat om fondens strategiska inriktning. Strategin är att placera fondkapitalet i främst svenska ränterelaterade finansiella instrument med låg kreditrisk och att den genomsnittliga räntebindningstiden i normalläget ska vara högst . Fonden förvaltas internt och passivt, med avvikelser som följer av gällande placeringsregler för investeringsfonder. Vid utgången av 2011 bestod portföljen av svenska statsobligationer och svenska säkerställda obligationer. För perioden uppgick avkastningen, mätt enligt stängningskursmodellen, till vilket var lägre än avkastningen i fondens jämförelseindex (tabell 3.17). Förvaltningsavgiften uppgår i AP7 Aktiefond till av förvaltat kapital och i AP7 Räntefond till . Avgiften från fonderna betalas till fondförvaltaren, i detta fall Sjunde AP-fonden. uppgick avgifterna till sammanlagt (föregående år). Fondens kostnader var (föregående år). Årets resultat var (föregående år), vilket minskade fondens ackumulerade underskott till . I syfte att fördela de kostnader som är förenade med att starta fondens verksamhet över flera generationer av pensionssparare, disponerar Sjunde AP-fonden en kredit i . återbetalning av krediter ingår inte i årsredovisningen. I Sjunde AP-fonden förekommer ingen rörlig ersättning till anställda. 2011/12:130 Vid utgången av 2011 hade fonden 17 anställda. 4 Utvärdering av AP-fondernas verksamhet I detta avsnitt presenteras regeringens utvärdering av AP-fondernas verksamhet. Utvärderingen omfattar separata bedömningar av mål och andra strategiska beslut som har fattats av respektive , fondernas operativa förvaltning som den kan mätas genom fondernas avkastning i förhållande till jämförelseindex och övriga förvaltningsfrågor som innefattar AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik och regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna. Vid utvärdering av styrelsernas strategiska beslut bör perioden för utvärdering vara lång. Den bör dock inte vara så lång som fondernas egen placeringshorisont, eftersom det i så fall skulle vara alltför sent att vidta eventuella korrigerande åtgärder. Även det faktum att ledamöterna i styrelser ersätts talar för att perioden för utvärdering av strategiska beslut trots allt bör vara begränsad. Dock kan en utvärdering av styrelsernas strategiska beslut inte upphöra att ta hänsyn till fondernas placeringshorisont, som den framgår av pensionssystemets åtagande. Utvärderingen av styrelsernas strategiska beslut baseras mot denna bakgrund på hela perioden under vilken nuvarande placeringsregler har varit i praktiskt bruk, dvs. för FörstaFjärde och Sjunde AP-fonderna respektive 1997 för . En anpassning har dock gjorts beroende på tidpunkten när fonderna har genomfört förändringar med anledning av det nya regelverket eller förändrat målet för verksamheten på ett mer genomgripande sätt. Till följd av det tar utvärderingen av FörstaFjärde AP-fonderna sin utgångspunkt i , medan kan utvärderas på ett mer konsistent sätt . Utvärderingen av Sjunde AP-fonden tar sin utgångspunkt då de första valen gjordes inom premiepensionssystemet samt med beaktande av förändringarna i premiepensionssystemet fr.o.m. . Det har under en följd av år skett en fortlöpande förskjutning av tyngdpunkten i regeringens utvärderingar genom att styrelsernas strategiska beslut har uppmärksammats i växande grad, på bekostnad av fondernas operativa förvaltning. Förändringen motiveras av den begränsade betydelse som operativ förvaltning har visat sig ha för fondernas långsiktiga avkastning vare sig denna bedrivs aktivt eller passivt jämfört med de strategiska besluten som bereds av fondernas organisationer och därefter fastställs av fondernas styrelser. Av det följer att AP-fondernas strategiska beslut också har störst betydelse för pensionssystemet och fullgörandet av fondernas förvaltningsuppdrag. Att strategin har större betydelse för det slutliga resultatet än valet av aktiv eller passiv förvaltning gäller för övrigt inte bara AP-fonderna utan mer generellt i samband med förvaltning av långsiktigt pensionskapital. Utvärderingen av styrelsernas strategiska beslut baseras på fondernas totala avkastning i ett långsiktigt perspektiv. Tidsperioden för utvärdering överstiger för FörstaFjärde och Sjunde AP-fonderna. Det skulle kunna övervägas att utvärdera fondernas strategiska beslut tillsammans med uppföljning av fondernas långsiktiga resultat sedan starten. Även utvärderas dock fondernas strategiska beslut över hela perioden sedan starten. För Första Fjärde AP-fonderna uppgår perioden till , för till 15 respektive och Sjunde AP-fonden till . Fondernas operativa förvaltning utvärderas exklusive tillgångar som inte kan marknadsvärderas löpande. Det innebär att onoterade tillgångar, såsom fastigheter och onoterade aktier, exkluderas. Eftersom den aktiva avkastningen exkluderar onoterade tillgångar, har det inte varit möjligt att fördela kostnaderna på ett rättvisande sätt. Fondernas operativa förvaltning utvärderas därför baserat på en avkastning beräknad före förvaltningskostnader. Vid utvärdering av AP-fondernas operativa förvaltningsresultat jämförs portföljernas avkastning med avkastningen på de marknader där fonderna placerat medel. En marknadsvärdering av tillgångarna medför att resultatet kan variera kraftigt . över tenderar sådana tillfälliga fluktuationer i resultatet att utjämnas. Utvärderingsperioden bör därför sträcka sig . En alltför lång utvärderingsperiod kan dock försvaga kopplingen mellan prestation och utfall och medföra felaktiga incitament i förvaltningen, varför femåriga perioder har befunnits vara en lämplig avvägning. har ett, i förhållande till övriga buffertfonder, specialiserat uppdrag att investera fondmedlen på riskkapitalmarknaden, framför allt i små och medelstora svenska företag. Fonden har en obegränsad möjlighet till direktinvesteringar i och majoritetsägande av företag, vilket skapar en mer operativt kommersiell verksamhet jämfört med övriga AP-fonder som är finansiellt orienterade. Mot den bakgrunden har det inte bedömts tillföra något mervärde att separera utvärderingen av Sjätte resultat mellan å ena sidan strategiska beslut och å andra sidan operativ förvaltning. Resultatet för fonden analyseras därför samlat. är inriktad mot förvaltning av aktier i små och medelstora bolag och har betydande innehav av onoterade aktier. Denna förvaltning utvärderas i enlighet med branschens riktlinjer (se faktaruta i anslutning till avsnitt 4.3). Sjunde AP-fondens förvaltning utvärderas på grundval av fondkurser (NAV-kurser) eller motsvarande, vilka inkluderar samtliga tillgångsslag. Sjätte och Sjunde AP-fondernas avkastning är i vissa fall beräknad efter kostnader. Till grund för regeringens utvärdering av AP-fondernas förvaltningsverksamhet ligger ett underlag från (bilaga 8). har, med utnyttjande av ramavtal, fått detta uppdrag för 20092012. I förhållande till har uppdraget till varit begränsat, dels till följd av att granskning av AP-fondernas redovisade avkastning och val av jämförelseindex sedan 2011 ingår i uppdraget till AP-fondernas revisorer, dels för att regeringen . 2011/12:130 valt att inte innefatta något fördjupningsområde . att utvärderingen avseende 2011 inte är lika omfattande, vilket motiveras av den pågående som allsidigt ska belysa frågor om buffertkapitalets förvaltning. Regeringens bedömning: Sedan starten överstiger buffertkapitalets avkastning ökningen i inkomstindex. Buffertkapitalet har därmed bidragit positivt till pensionssystemets finansiering . Utvecklingen sedan 2001illustrerar nyttan av riskspridning, eftersom placeringar i riskfyllda tillgångar inte har gett förväntad utdelning. Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: med nuvarande regler har buffertkapitalet varierat kraftigt. Det är en konsekvens av utvecklingen på de finansiella marknaderna då risktagande inte har gett förväntad utdelning. Att buffertkapitalets tillväxt ändå har bidragit till pensionssystemets finansiering, genom en långsiktig avkastning som överstiger inkomstindex, måste ses som positivt och understryker nyttan av riskspridning. Avkastningen i Sjunde AP-fondens förvalsalternativ, som har överträffat den genomsnittligt valda fonden i premiepensionssystemet sedan starten , understiger fortfarande inkomstindex med en betydande marginal. Förväntningar om att premiepensionen på ska tillföra ett värde i förhållande till inkomstpensionen har inte infriats. Förklaringen ligger i att premiepensionssparare har påverkats än mer av utvecklingen på de finansiella marknaderna genom en högre grad av sparande i aktier. : Buffertkapitalet har bidragit positivt till balansen i inkomstpensionssystemet sedan starten genom att avkastningen har överstigit inkomstindex.