prop · GZ0382 · 2012-03-16 00:00:00 — var inrikespolitiskt turbulent med bland annat omfattande gatuprotester. kommission med uppdrag att finna en ny konstitutionell modell som vilar upprepade gånger under processen. En ny konstitution, som bland annat innebär en försvagad presidentmakt, antogs av det georgiska parlamentet . Inför parlamentsval 2012 och presidentval har även en ny vallagstiftning antagits som trädde i kraft . har konsulterats också i denna process. anordnade tillsammans med i den andra världskonferensen om konstitutionell rätt på temat domstolarnas oberoende (Separation of Powers and Independence of Constitutional Courts and Equivalent Bodies). Representanter för 88 konstitutions- och högsta domstolar deltog. Konflikten mellan och står högt på ministerkommitténs dagordning sedan kriget . Frågor som behandlas är MR-situationen i utbrytarregionerna och , insatser från institutioner, inklusive och övervakningsmekanismerna. Detta kopplas till en genomgång av och åtaganden som medlemmar i och hur dessa uppfylls. omfattar ministerkommitténs övervakning dock enbart åtaganden som är direkt kopplade till konflikten. Dessutom har generalsekreterarens rapportering övergått till att ske två, mot tidigare fyra, gånger . Som ett resultat av generalsekreterarens rapportering har ministerkommitténs huvudsakliga fokus i riktats mot vidareutveckling av förtroendeskapande åtgärder och standarder för mänskliga rättigheter. Exempel på detta är de förtroendeskapande aktiviteter som anordnades och då utbildningsseminarier hölls för journalister från både och . Till sammanhanget hör också MR-kommissariens täta besök i främst för utväxling av fångar mellan och samt efterforskning av saknade personer. Frågan om och är en stående punkt på Konflikten går tillbaka till den militära konflikten mellan och . tidsperioden har frågan inte föranlett något särskilt agerande från kritik från sida. avseende fortsatta militära närvaro på norra och för vad Skr. 2011/12:82 anser vara fortgående konventionsbrott av på norra På begäran av tog dock ministerkommittén åter upp övervakningen av domen i det mellanstatliga målet mot till behandling igen, se ovan avsnitt 4.2.1. verksamhet i Kosovo har fortsatt att hämmas av oenighet mellan medlemsstaterna beträffande Kosovos status. Aktiviteterna har huvudsakligen varit inriktade på projekt för skydd av kulturarv utan direkt samarbete med Kosovos egna institutioner. med flera har verkat för ett utökat engagemang av på dess kärnområden avseende demokrati- och rättsstatsinsatser med utgångspunkt i individens rättigheter oberoende av statusfrågan. Detta synsätt har börjat vinna gehör med resultat i utökade möjligheter att verka på viktiga kärnområden även i Kosovo. stöd har en viktig och självklar funktion att fylla i Kosovos kapacitetsuppbyggnad och reformagenda. utgör också ett viktigt komplement till övriga bilaterala och internationella utvecklingsinsatser, inte minst EU:s rättsstatsmission i Kosovos (EULEX) insatser inom rättsstatsområdet. diskuterades ett utkast till avtal mellan FN:s mission i Kosovo () och om att utöka antalet övervakningsmekanismer i Kosovo utöver den redan existerande kommittén för förebyggande av tortyr (CPT) och kommittén för ramkonventionen för skydd av nationella minoriteter (FCNM). Utkastet innehåller även en artikel om att bemyndigar att etablera direkta arbetskontakter med relevanta, kompetenta kosovanska myndigheter. och har motsatt sig skrivningarna i utkastet varför förhandlingarna fortsätter . Den svenske riksdagsledamoten och före detta talmannen har fått förnyat förtroende som parlamentariska församlingens rapportör för Kosovo. genomförde en undersökningsmission till Kosovo där han träffade bland andra presidenten, premiärministern och de fyra kosovoserbiska borgmästarna i norra . En rapport om situationen i landet är planerad att presenteras . Den demokratiska utvecklingen i har gett upphov till oro som lett till en ökad uppmärksamhet av inte minst inför och under landets ordförandeskap i ministerkommitté (majnovember 2011). godkände en ny omfattande handlingsplan för för åren 20112014 med syfte att stödja reformer för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati. rättsområdet är av största vikt för landets fortsatta utveckling har i samarbete med ukrainska experter tagit fram en reviderad straffprocesslagstiftning inom ramen för handlingsplanen. stöd till reformer är av stor vikt för fortsatta därför med substantiell finansiering av handlingsplanen och deltar i de löpande utvärderingarna som görs. har deltagit aktivt i utarbetandet av en ny vallagstiftning. Alla rekommendationer har emellertid inte beaktats. gäststatus är fortfarande upphävd. Arbetet inom ramen för program till stöd för en demokratisk utveckling i har fortgått med fokus på det civila samhället och oberoende medier. Bland annat ordnade en rundabordskonferens i om dödsstraffets avskaffande . drog sig ur en av totalt fyra aktiviteter inom stödprogram Eastern Partnership Facility (valnormer). har ministerkommittén gjort uttalanden om . Vidare diskuterades situationen i särskilt med fokus på den ökande repressionen riktad mot det civila samhället och dödsstraffet i rapportörsgruppen för demokratifrågor som är underställd ministerkommittén. har inte deltagit i dessa diskussioner, eftersom ett medlemsland motsätter sig detta. Landets representant har emellertid fått en avrapportering av rapportörsgruppens ordförande efter mötena. Viss verksamhet har också fortsatt bedrivits vid informationspunkt i . Från svensk utgångspunkt är det viktigt att ansträngningarna för att få att närma sig övriga fortsätter. MR-situationen i bör fortsatt uppmärksammas, inklusive frågan om dödsstraffet. Detta bör ske bland annat genom medvetandegörande, information och offentlig debatt. har vid upprepade tillfällen uppmanat att inte verkställa fastställda dödsdomar och att införa ett moratorium. bör här spela en fortsatt roll och ser gärna ett ökat engagemang från organisationens sida. ansökte om tillträde till konventionen om människohandel. Relationer till internationella organisationer Sedan undertecknandet av ett Memorandum of Understanding (MoU) mellan och EU har samarbetet mellan de två organisationerna intensifierats, både utifrån ett kvalitativt och kvantitativt perspektiv. Det är uppenbart att verksamhet och reformer av organisationen i ökande grad är kopplad till samarbetet med EU. Bidragande till detta är i första hand den fördjupade dagordningen om mänskliga rättigheter i EU. Det accentuerades genom Lissabonfördraget och EU:s kommande anslutning till om de 24 mänskliga rättigheterna. Anslutningen, liksom de förhandlingar som föregår denna, kan antas leda till en kvalitativ förändring av EU- samarbetet inom och med av betydelse utöver själva anslutningen. Det fördjupade MR-samarbetet i EU till vilket utöver anslutningen till även rättighetsstadgans bindande karaktär samt att för grundläggande rättigheter i gradvis stärker och utökar sin verksamhet har väckt viss oro i sekretariatet med hänvisning till risk för dubbelarbete. Bedömningen är att denna utveckling i grunden är positiv för med dess solida MR- regelverk och kompetens. Utvecklingen i EU inom kärnområden kan stimulera och stärka verksamhet både substansmässigt och finansiellt. Det utökade rättsstatssamarbetet mellan EU och har lett till en rad insatser och gemensamma projekt, framför allt avseende rättsstatsbiståndet till länder i Öst- och samt och . Som medlemmar i är länderna bundna av normer och åtaganden som hanteras av övervakningsorgan och andra institutioner. EU får genom närmare samarbete tillgång till kompetens och instrument för rättsstatsutveckling. EU:s stöd till rättsstatsbistånd ökar kontinuerligt och uppgick till sammanlagt . Det mest omfattande rättsstatssamarbetet mellan EU och gäller med ett omfattande och flerårigt samarbetsprogram för att stärka rättsväsendet. har i detta sammanhang bidragit med till program i för insatser främst avseende lokal- och regional demokrati. Potentialen är stor för ytterligare fördjupning av rättsstatssamarbetet i och övriga länder inom ENP/EaP-samarbetet (European Neighbourhood Policy and Eastern Partnership/Östliga partnerskapet), på , i samt potentiellt även i . Denna utveckling har ett nära samband med kommande reformer i innebärande en gradvis omfördelning av resurser från normativ verksamhet till övervakning och tillämpning av organisationens regelverk samt uppfyllande av medlemsstaternas åtaganden. Sedan MoU-undertecknandet har samarbetet ytterligare utvecklats. En viktig prioritering för samarbetet är att främja demokratisk stabilitet och fred i västra (, och , , , , och Kosovo) och i södra (, och ). Inom ramen för samarbetet ingår en rad aktiviteter som överenskommits mellan och i samråd med regeringarna i de berörda länderna. Programmen syftar till att underlätta och stödja rättsliga och institutionella reformer. Kurser, expertrapporter och råd till regeringar, konferenser och workshops är vanliga arbetsmetoder. Den politiska dialogen har intensifierats vilket bland annat illustreras av möten mellan generalsekreterare och ordförande samt med EU:s höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik och vice ordförande för . Exempelvis enades man om att upprätthålla nära och regelbundna kontakter samt att utveckla samarbetet. Dialog förs också med kommissionärerna . Vidare deltar med viss regelbundenhet i EU:s Skr. 2011/12:82 rådsarbetsgrupper, främst i arbetsgruppen för och (COSCE), arbetsgruppen för mänskliga rättigheter (COHOM) och arbetsgruppen för västra (COWEB). 6.2Organisationen för säkerhet och samarbete i () Samarbetet mellan och vilar på ett gemensamt uttalande från organisationernas respektive ordföranden samt en deklaration om samarbete . Kontakterna organisationerna emellan sker genom så kallade 2+2-möten (och respektive ordförande och generalsekreterare), samordningsgruppen, möten på tjänstemannanivå, ad hoc-deltagande i varandras möten på olika nivåer, samarbete i fält samt trepartsmöten (, och FN). upprättade ett kontor i och för att stärka kontakterna med och kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR). har emellertid inte upprättat motsvarande kontor i . representant i deltar i möten med kommittén för den mänskliga dimensionen och i Permanenta rådet på inbjudan. Samarbetet mellan och fokuserade fortsatt på de fyra prioriterade områdena: kampen mot terrorism, bekämpande av människohandel, skydd av rättigheter för personer tillhörande nationella minoriteter samt främjande av tolerans och ickediskriminering. koncentreras varje enskilt möte i samordningsgruppen kring två av de prioriterade samarbetsområdena. Mötena äger rum . 2010 sker detta i och i . Utöver dessa områden samarbetar också organisationerna bland annat inom valobservation, mediefrågor samt expertutlåtanden rörande konstitutionella frågor och lagstiftning. kom medlemsländerna i rapportörsgruppen för externa relationer (GR-EXT) överens om att se över samarbetet i syfte att stärka detta. Förslag lades om att utvidga samordningen till fem prioriterade områden, inklusive mediefrihet. beställde sekretariat (direktoratet för policyplanering) en studie om och : förstärkt samarbete och komplementaritet genom ökad koherens. Främst åsyftas det interna arbetet och studien väntas läggas fram . Generalsekreteraren har upparbetat nära och täta kontakter med ledarna för flera internationella organisationer däribland i FN:s högnivåsegment. generalsekreterare i ett särskilt möte i med anledning av 60- årsjubiléet av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga Skr. 2011/12:82 rättigheterna och de grundläggande friheterna. En resolution om samarbetet mellan FN och antas . Resolution 65/130 antogs av . samtliga medlemsstater utom och var medförslagsställare. Texten tar upp en mängd samarbetsområden däribland skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, förebyggande av tortyr, kamp mot rasism och diskriminering, rättigheter för personer tillhörande minoriteter, bekämpande av människohandel, barnets rättigheter, jämställdhet, flyktingar, Internet, terrorism, interkulturell dialog, demokratifrågor samt bekämpande av korruption. Frågan om dödsstraff finns dock inte omnämnd, ej heller i ingressen till resolutionen. ägde det årliga utbytet om MR-frågor rum mellan FN och i . Vid mötet diskuterade deltagande experter från huvudstäderna bland annat utvecklingen och huvudresultaten av den 65:e generalförsamlingen, samarbetet mellan de båda organisationerna på MR-området samt teman för . beslutar i frågor som rör program och budget. Den parlamentariska församlingen yttrar sig. Budgetens utgångspunkt är real nolltillväxt. fastslog ministerkommittén budgetramen för den ordinarie budgeten till . Inom ramen för den övergripande reformen av organisationen övergick från beslut i separata dokument om program och budget till ett samlat dokument. Verksamheten vilar enligt detta beslut på de fyra pelarna mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, demokrati samt administrativa stödfunktioner. Den totala budgeten, inklusive ytterligare bidrag från EU och medlemsstaterna för viss verksamhet, uppgick till . En betydande del av den ordinarie budgeten, , går till löner och pensioner. bidragsandel av den ordinarie budgeten utgjorde motsvarande . Det totala svenska bidraget, inklusive de partsavtal deltar i, uppgick till för Detta efter avdrag om för överskott års budgetar för ett antal partsavtal, främst vad gäller den europeiska antog ministerkommittén programverksamheten för 20122013 jämte budgeten och även den preliminära budgeten Detta är den första 2-årscykeln i historia och utgör en del av generalsekreterarens reform av organisationen. antogs bidragsskalorna för de uttaxerade avgifterna till den ordinarie budgeten, vilket för del innebär en nedjustering från 2,0465 procent för 2012. bidragsandelen för övriga budgetar och partsavtal minskar något i förhållande till 2011. Bilaga 1 Ny organisationsstruktur Bilaga 2 Förteckning över medlems- och kandidatländer samt observatörsländer Länder som sökt inträde i Länder som har särskild gäststatus i parlamentariska församlingen (gäststatusen suspenderad) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Sabuni, Adelsohn , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:82 Redogörelse för verksamheten inom m.m. och .