prop · GZ03166 · 2012-06-27 00:00:00 — Det är en fortsättning på en tidigare satsning , som visade på ett stort behov av ökad information och tillgänglighet till bra produkter och hjälp- medel för äldre. Fokus i utvecklingsprogrammet är att förbättra boendet i ordinarie bostadsbestånd genom tekniska produkter och tjänster för äldre människor och deras anhöriga. Regeringen initierade en satsning i syfte att öka och för- Skr. 2011/12:166 djupa kunskapen om hur kultur långsiktigt kan bidra till att stärka äldres Sammanlagt avsatte regeringen som stimulans- medel riktat till offentliga och privata aktörer inom sjukvårds- och om- sorgsverksamhet. Det stora söktrycket på tyder på ett stort intresse för att utveckla området inom kommuner och landsting. Medlen har i enlighet med uppdraget fördelats till 24 mottagare. En utvärdering av insatserna kommer att sammanställas i en rapport och spridas till vård- och omsorgssektorn samt till kultursektorn i syfte att bidra till en mer hållbar kunskap om hur kulturen kan komplettera traditionella metoder inom vård och omsorg. 4.2Nationell samverkan för hälsofrämjande Regeringens bedömning: Ett forum för nationell samverkan för hälsofrämjande bör inrättas. I forumet bör företrädare för berörda myndigheter, organisationer, branscher, professioner och forskarsam- hället ingå. En viktig och konkret uppgift för detta forum bör vara att pröva förutsättningarna för överenskommelser mellan staten, kom- muner och landsting, näringslivet och det civila samhället som om- fattar gemensamma åtaganden inom det hälsofrämjande området. Skälen för regeringens bedömning: Insatser som främjar en positiv hälsoutveckling i befolkningen görs inom många olika samhällsområden, på olika sätt och av olika aktörer. De bakomliggande motiven och driv- krafterna varierar avsevärt. Inom ramen för den offentligt finansierade verksamheten bedrivs ett strategiskt folkhälsoarbete av statliga myndig- heter, främst men även och m.fl. Även på regional och lokal nivå avsätts resur- ser för utveckling och samordning av folkhälsoarbetet, t.ex. genom kom- munala folkhälsoplanerare. Hälso- och sjukvården har också en viktig roll genom att integrera ett sjukdomsförebyggande arbete i kontakterna med patienter. har ett omfattande och rikt föreningsliv som engagerar hundra- tusentals människor på olika sätt. Idrotts- och friluftsrörelsen har en av- görande betydelse för människors intresse för fysisk aktivitet, men även föreningsverksamhet som inte direkt inbegriper fysisk aktivitet har dokumenterat positiva effekter på människors hälsa och välbefinnande. Undersökningar har visat att människor som deltar i kulturlivet eller kulturskapande har bättre hälsa. Beträffande sådana levnadsvanor som kan relateras till kost och alko- hol har den privata sektorn med t.ex. livsmedelsindustrin, dagligvaru- handeln och restaurangbranschen en central roll. Det gäller såväl inne- hållet i produkter som reklam- och marknadsföring. Även andra privata branscher, som t.ex. friskvårdsbranschen, kan spela en viktig roll när det gäller att påverka hälsoutvecklingen i befolkningen i en positiv riktning. Hur samhället utformas har dels betydelse för hur hälsan påverkas av den omgivande miljön (t.ex. av luftföroreningar och buller), dels betyd- else för vilka förutsättningar som skapas för hälsofrämjande levnads- vanor (t.ex. för möjligheter att cykla). Berörda aktörer bör därför sam- verka för en samhällsplanering som bidrar till god hälsa. Insatser i syfte att skapa goda förutsättningar för människors hälso- engagemang bör vara beprövade och vetenskapligt förankrade. Det gäller såväl medicinska kunskaper om kroppens fysiologi som kunskap baserad på samhällsvetenskaplig forskning, t.ex. om vilka åtgärder som ger posi- tiva hälsoeffekter i befolkningen på samhällsnivå. Företrädare för olika discipliner inom forskarsamhället bör ges en central roll när det gäller samverkan mellan olika aktörer kring hälsofrämjande insatser. I flera andra europeiska länder har initiativ tagits till sektorsöver- gripande samverkan i ett hälsofrämjande syfte. Gemensamt för dessa initiativ är att staten, näringslivet och det civila samhället formulerar en överenskommelse som innebär ömsesidiga åtaganden. I har hälsoministeriet initierat projektet sibility , som omfattar åtaganden inom områdena alkohol, kost, hälsa på arbetet och fysisk aktivitet. Hälsoministern leder en grupp med företrädare för offentliga institutioner på nationell, regional och lokal nivå, branschorganisationer, företrädare för det civila samhället och berörda professioner som följer projektet. I bedriver den nederländska regeringen ett samarbete med den privata sektorn och det civila samhället kring en ny nationell folkhälso- strategi. Strategin bygger på principen om att göra det hälsosamma valet till det lätta valet för individer i vardagen och omfattar olika typer av insatser som på ett positivt sätt kan påverka enskilda individers beteen- den utan att det uppfattas som moraliserande eller tvingande. Förutsätt- ningarna för fördjupad samverkan mellan staten, näringslivet och den ideella sektorn bör prövas även i . En central utgångspunkt för regeringens nya inriktning av folkhälso- politiken är tilltron till och respekten för individens egen förmåga och drivkraft. i vardagen som främjar den egna hälsan måste vara enkla och bygga på lust, engagemang och egen motivation. När människor ges bästa möjliga förutsättningar att själva göra aktiva val utifrån sina egna förutsättningar och preferenser, bidrar detta till en positiv hälsoutveck- ling även på befolkningsnivå. Ansvaret för att dessa förutsättningar finns vilar på en rad olika aktörer i samhället offentliga, privata och ideella. Det handlar om ett brett spektrum av områden, t.ex livsmedelsinnehåll, exponering av och tillgänglighet till ohälsosamma produkter, förutsätt- ningar för fysisk aktivitet och tillgängliggörande av konkreta verktyg samt kunskap och information. Mot denna bakgrund bör ett forum för nationell samverkan för hälso- främjande inrättas. Forumets syfte bör vara att fungera som forum för dialog, erfarenhetsutbyte och samverkan mellan företrädare för staten, kommuner och landsting, näringslivet, det civila samhället och forskarsamhället i frågor om hälsofrämjande utifrån ett individperspektiv, bidra med underlag till utvecklandet av insatser och strategier som utifrån ett individperspektiv främjar en positiv hälsoutveckling i befolkningen, underlätta för hälso- och sjukvården, skolan, arbetsgivare och andra Skr. 2011/12:166 aktörer som vill erbjuda konkreta verktyg, tips och inspiration till enskilda kring hälsofrämjande, bidra till utveckling och spridning av kunskap om insatser och strate- gier som når dem som har sämre förutsättningar att uppnå en god hälsa. En viktig och konkret uppgift för forumet bör vara att pröva förutsätt- ningarna för överenskommelser mellan staten, kommuner och landsting, näringslivet och det civila samhället som omfattar gemensamma åtaganden inom det hälsofrämjande området, i likhet med vad som görs i bl.a. . En mindre grupp av strategiskt viktiga aktörer ska utses och ges i uppdrag att särskilt arbeta med denna fråga och redovisa ett konkret förslag till forumet. Det finns ett betydande utbud av information om metoder och verktyg kring hälsa som vänder sig till enskilda individer. Vissa har utvecklats utifrån kommersiella utgångspunkter, medan andra utvecklats av myndigheter och har ett folkhälsopolitiskt informations- eller upplys- ningssyfte. En uppgift för det nya forumet bör därför vara att pröva förut- sättningarna för att utveckla en gemensam kommunikationsplattform som vänder sig till individer som söker kunskap, information, tips och inspiration inom hälsoområdet i vid mening. Det kan handla om att samla och tillgängliggöra applikationer och information som finns på olika ställen under en gemensam portal, till vilken t.ex. hälso- och sjuk- vården kan hänvisa patienter i samband med hälsosamtal eller andra sjukdomsförebyggande insatser. En mindre grupp bör ges i uppdrag att särskilt arbeta med denna fråga och redovisa ett konkret förslag till forumet. Forumet bör vid behov samverka med regeringens råd för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor. Det s.k. har en rådgivande roll till regeringen och informerar om bl.a. forsknings- och utredningsresultat med relevans för genomförande, uppföljning och utvärdering av strategin. 4.3En hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande hälso- och sjukvård Regeringens bedömning: Hälso- och sjukvården är en viktig aktör i arbetet med att främja hälsa och förebygga sjukdom. Arbetet med att stimulera ett förändringsarbete inom landstingen så att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser systematiskt integreras i det löpande vårdarbetet bör därför intensifieras. I utvecklingsarbetet inom hälso- och sjukvården bör sociala skillnader uppmärksammas, vilket bl.a. motiverar ett fortsatt arbete för en jämlik vård. Skälen för regeringens bedömning: Det övergripande målet för hälso- och sjukvården är enligt 2§ hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolk- Enligt HSL ska hälso- och sjukvården arbeta för att förebygga ohälsa och den som vänder sig dit ska, när det är lämpligt, ges upplys- Skr. 2011/12:166 ningar om metoder för att förebygga sjukdomar och skador. Det sjukdomsförebyggande arbetet har inte någon självklar ställning inom hälso- och sjukvården. Det finns ingen enhetlig praxis och det råder stora variationer mellan landsting och mellan vårdenheter. Av nationella patientenkäter framgår t.ex. att det finns skillnader när det gäller hur ofta levnadsvanor har diskuterats vid det senaste besöket, både mellan olika landsting och mellan vårdenheter inom respektive landsting. Eftersom hälso- och sjukvården möter många människor i sin verk- samhet och har ett högt förtroende hos allmänheten, finns goda förutsätt- ningar för hälso- och sjukvården att effektivt stödja individer som vill förändra sina levnadsvanor. Det finns också vetenskapliga belägg för att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser i hälso- och sjuk- vården är effektiva för att förbättra folkhälsan. De sociala skillnaderna i hälsa är dokumenterade, bl.a. i folkhälsorapporter. Hälso- och sjukvårdens roll när det gäller att bidra till att minska dessa skillnader, t.ex. bland barn, äldre och personer med funktionsnedsättning, har diskuterats och uppmärk- sammats. Mot denna bakgrund är det motiverat att vidta åtgärder för att stödja och utveckla hälso- och sjukvårdens hälsofrämjande och sjukdomsföre- byggande arbete. Syftet är att stimulera ett förändringsarbete inom lands- tingen som innebär att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande in- satser systematiskt integreras i det löpande vårdarbetet. 4.3.1Stöd för införandet av nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder För att främja och stödja ett brett hälsofrämjande och sjukdomsföre- byggande arbete genomförs flera viktiga utvecklingsarbeten. Det kanske viktigaste arbetet bedrivs inom ramen för uppdrag att stödja införandet av de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder. Riktlinjerna berör metoder för att förebygga sjukdom genom att stödja förändring vid skadlig alkoholkonsumtion, tobaksbruk, dåliga kostvanor och brist på fysisk aktivitet. I uppdraget, som pågår , ingår att tillsammans med företrädare för olika professioner sprida kännedom om riktlinjerna, kartlägga behovet av och stödja metod- utveckling på området, skapa en interaktiv utbildning samt utveckla modeller eller metoder för att säkerställa datatillgång för uppföljning av riktlinjerna. En viktig del i uppdraget är att stödja hälso- och sjukvården i arbetet med att skapa strukturer och arbetssätt som ger förutsättningar för ett effektivt hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete. Upp- draget genomförs i samråd med bl.a. och Kommuner och Landsting. Stöd för ett aktivt och evidensbaserat arbete för bra matvanor inom hälso- och sjukvården har andelen överviktiga och feta i befolkningen fördubblats. Det finns nu t.ex. dubbelt så många 10-åringar som är överviktiga eller feta som . Bra matvanor kan, i kom- bination med framför allt fysisk aktivitet, förebygga en rad hälsoproblem som t.ex. hjärt-kärlsjukdomar, typ 2-diabetes, stroke, sjukdomar i rörelse- organen, vissa cancerformer och även psykisk ohälsa. lyfter i sina riktlinjer för det sjukdomsförebyggande arbetet fram uppgifter från hälso- och sjukvårdsregionerna som visar att åtgärder som gäller tobaksbruk, riskbruk av alkohol och otillräcklig fysisk aktivitet är mer vanligt förekommande än åtgärder som gäller ohälsosamma matvanor. För ohälsosamma matvanor uppges dessutom skillnaden mellan dagens praxis och riktlinjernas rekommendationer vara särskilt stor. Regeringen anser därför att ett särskilt stöd för hälso- och sjukvårdens arbete med rådgivning för bra matvanor är motiverat. För att rekommendationer för hälso- och sjukvårdens arbete när det gäller bra matvanor ska kunna omsättas till ett effektivt praktiskt arbete behöver det nationella stödet till berörda personalgrupper utveck- las. har därför fått i uppdrag att stödja ett aktivt och evidensbaserat arbete för bra matvanor inom hälso- och sjukvården. Myndigheten ska praktiskt och konkret stödja personalen i det råd- givande arbetet för bra matvanor. En viktig uppgift är att förmedla kun- skaper om hur råd för bra matvanor kan förmedlas till individen utifrån dennas särskilda förutsättningar. ska i arbetet med uppdraget, som pågår , samverka med och och samråda med Kommuner och Landsting samt företrädare för hälso- och sjukvårdens professioner och andra berörda aktörer. ska samordna arbetet med uppdrag att stödja införandet av de nationella rikt- linjerna för sjukdomsförebyggande metoder. 4.3.3Preventiva insatser genom den nationella cancerstrategin Inom ramen för den nationella cancerstrategin genomförs preventiva in- satser inom hälso- och sjukvården. Bland annat har insatser för att minska tobaksrökningen initierats. Insatserna ska bidra till att man i alla delar av hälso- och sjukvården har och följer rutiner för att fråga alla patienter om rökning, att rökavvänjning kan erbjudas i tillräcklig omfatt- ning och att det finns system för att följa upp och återrapportera resultatet av insatserna. En central del av den nationella cancerstrategin är tillskapandet av sex regionala cancercentrum (RCC). Syftet med dessa RCC är att nå en ökad vårdkvalitet och förbättrade vårdresultat samt ett mer effektivt ut- nyttjande av hälso- och sjukvårdens resurser. Varje RCC ska ha en roll i det preventiva arbetet genom att utforma och genomföra en plan för sjukvårdsregionens arbete med förebyggande insatser och tidig upptäckt Vidare bör RCC stödja landstingen i arbetet med att utveckla existerande screeningverksamheter till att omfatta så många individer Skr. 2011/12:166 som möjligt och att verksamheterna kvalitetssäkras. arbeta med åtgärder för att minska fördröjd cancerupptäckt i primärvård och akutvård. 4.3.4Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete inom tandvården Tandvården, som kommer i kontakt med stora delar av befolkningen och har vana vid att hjälpa personer att ändra skadliga beteenden, kan spela en viktig roll inom det tobaksförebyggande arbetet. Ett utvecklingsarbete pågår för att utforma en metod för en individuellt anpassad hälso- främjande och sjukdomsförebyggande återkoppling avseende tobak som kan användas i tandvården. Satsningen, som genomförs av Socialstyrel- sen i samråd med , bygger på genomförandet av de framtida nationella riktlinjerna för vuxentandvård, som inkluderar frågor om stöd till vuxna att sluta röka och de nationella riktlinjerna för hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande metoder. 4.3.5Åtgärder för att främja barns och ungas hälsa Grunden för hälsan läggs till stor del i barndomen. Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder bör därför sättas in tidigt i livet oavsett om det gäller att skapa goda uppväxtvillkor, hälsosamma levnadsvanor, stödjande miljöer eller att förebygga sjukdomar. De verksamheter som byggts upp inom mödravården, barnhälsovården och elevhälsan är viktiga i arbetet med att främja hälsa och förebygga sjukdom. Mödrahälsovården arbetar för att stärka föräldrars förutsätt- ningar att ge sina barn en god uppväxtsituation och för att upptäcka behov av särskilt stöd hos vissa föräldrar. Barnhälsovården svarar för kontroller av nyfödda och yngre barns hälsa samt ger råd och stöd för amning, mat, sömn och annat som rör barnets hälsa. För elevhälsan gäller att den ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och special- pedagogiska kompetenser för att utifrån ett helhetsperspektiv bidra till att skapa miljöer som främjar elevernas lärande, utveckling och hälsa. För att stödja och utveckla detta viktiga arbete har i uppdrag att sammanställa och sprida kunskap som skapar förutsättningar för, samt stöder, ett effektivt hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete inom mödrahälsovården, barnhälsovården och elevhälsan på om- rådena för bra matvanor och fysisk aktivitet. ska i arbetet, som ska redovisas , samverka med och och samråda med , och andra berörda aktörer. Arbetsprocessen omfattar att kartlägga det vetenskapliga underlaget samt sammanställa och sprida denna kunskap på ett sådant sätt att det stöder ett praktiskt orienterat utvecklingsarbete på den lokala nivån. har också ett upp- drag som omfattar att se till att vägledningar, rekommendationer och kunskapsöversikter för förlossnings-, nyföddhets-, barn- och elevhälsa finns utarbetade, tillgängliggörs och hålls uppdaterade. I detta uppdrag, som ska redovisas i årsredovisning, framhålls också att vägledning för elevhälsan ska tas fram i samråd med . uppdrag i dessa delar genomförs med syfte att skapa förutsättningar för en effektiv kunskapsstyrning med ett viktigt fokus på samordning och samverkan. har i uppdrag att stödja mödra- och barnhälso- vårdens arbete med att informera blivande föräldrar om riskerna med alkohol, narkotika, dopning och tobaksbruk under graviditeten. Arbetet ska bygga på evidens och tidigare erfarenhet samt ske i enlighet med den samlade strategin för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (prop. 2010/11:47). Institutet ska genomföra arbetet i samråd med i syfte att skapa en gemensam grund för ett långsiktigt förebyggande arbete riktat till mödra- och barnhälsovården och för en ändamålsenlig samordning med införandet av de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder inom hälso- och sjukvården. Upp- draget pågår t.o.m. . har även fått i uppdrag att genomföra en kartläggning av ungdomsmottagningarnas verksamhet. I uppdraget ingår att ta fram uppgifter om antalet besök, tillgänglighet för pojkar och flickor samt unga homosexuella, bisexuella och transpersoner, geografisk spridning, tillgänglig kompetens, verksamhetens innehåll m.m. En grupp barn och unga som behöver uppmärksammas särskilt inom hälso- och sjukvården är barn som far illa eller riskerar att fara illa. saknas det nationella rekommendationer eller rutiner för att identifiera dessa barn och unga, ge adekvata insatser och fullgöra den lagstadgade anmälningsskyldigheten till socialnämnden. Behovet av rutiner, både när det gäller att tidigt kunna upptäcka tecken på försummelse eller andra problem och att kunna vårda de barn och unga som far illa, är stort. Kompetensen behöver också stärkas, både i det förebyggande arbetet och när det gäller det medicinska omhändertagandet av dessa barn och unga. har ett uppdrag att kartlägga, sammanställa och sprida kunskap som kan stödja och underlätta hälso- och sjukvårdens be- mötande och omhändertagande av barn och unga som de misstänker far illa eller riskerar att fara illa. Uppdraget pågår t.o.m. . 4.3.6Framgång genom ett lokalt drivet utvecklingsarbete För att ett utvecklingsarbete ska bli effektivt bör det utformas utifrån den lokala kontexten. Huvudmännen på den lokala nivån bör driva och utveckla arbetet utifrån sina särskilda förutsättningar med fokus på de behov som finns lokalt. En aktör som har en viktig strategisk roll som stöd för ett lokalt förankrat utvecklingsarbete är främjande sjukhus och vårdorganisationer. Nätverket, som under en upp- byggnads- och utvecklingsfas ekonomiskt stöds av regeringen, omfattar huvuddelen av den svenska hälso- och sjukvården. Nätverkets arbete utgår från att framtidens hälso- och sjukvård måste bli mer hälsoorienterad och vara en hälsoresurs för sitt lokalområde. En hälsoorienterad verksamhet styr mot hälsoresultat och tydliggör hälso- och sjukvårdens uppdrag att utöver evidensbaserad medicinsk behandling av sjukdom också utveckla insatser för att förebygga sjukdom och stärka patienternas självupplevda hälsa. Det innebär också att hälso- och sjuk- Skr. 2011/12:166 vården aktivt deltar i folkhälsoarbetet ute i samhället. Nätverket arbetar för att utveckla kunskap, kompetens och rutiner för en hälsoorientering av hälso- och sjukvården. Arbete sker inom ett antal temagrupper med fokus på att stödja ett praktiskt orienterat utvecklings- arbete. Nätverkets arbete är också nära kopplat till riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder och nätverket kommer att utgöra en viktig resurs som stöd vid införandet av dessa. 4.3.7Öppna jämförelser stöder och främjar ett lokalt utvecklingsarbete Landstingen har på flera håll i landet påbörjat uppföljningsprocesser för den hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande hälso- och sjukvården. En stor del av landstingen följer t.ex. upp resultaten av fysisk aktivitet på recept (FaR®). Flera landsting följer även upp resultaten av de hälso- främjande och sjukdomsförebyggande insatserna på området för tobaks- bruk. Arbetet med mål och uppföljning behöver dock intensifieras. Med syfte att stimulera till förbättringsarbete och ökad kvalitet har Social- styrelsen därför getts i uppdrag att utveckla och redovisa öppna jäm- förelser för den hälsoinriktade hälso- och sjukvården (se avsnitt 4.8.3). 4.3.8Insatser för en jämlik hälso- och sjukvård Trots att utvecklingen i många avseenden går åt rätt håll är vården i inte jämlik. gav regeringen i uppdrag att beskriva det aktuella kunskapsläget när det gäller jämlikhet i vården. Därutöver efterfrågades bedömningar av effektiva metoder för att ut- jämna skillnader och vilka åtgärdsområden som kan förväntas ge störst hälsovinster. Av framgår att det finns betydande skillnader, såväl regionala som olika typer av sociala skillnader. Insatser för att bl.a. minska skillnaderna i vården har genomförts . görs dessutom en särskild satsning på jämlik vård. tecknade regeringen en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om åtgärder för en mer jämlik hälso- och sjukvård. I en ny överenskommelse med SKL om ytterligare insatser för en mer jämlik vård stöder regeringen ett fortsatt utvecklingsarbete i första linjens vård. Arbetet genomförs genom lärandeprojektet på lika villkor. Projektet syftar till att utveckla metoder och arbetssätt för en mer jämlik vård i första linjens vård. omfattar alla aspekter av första linjens vård från bemötande, tillgänglighet, behandling och sammanhållna vårdprocesser till ledning och styrning. I projektet deltar nio enheter, fokus är resurssvaga områden. Arbetet ska slutredo- visas . fick också i uppdrag att beskriva de största utma- ningarna när det gäller jämlikheten i vården. beskrivs skillnader avseende avgifter, specialistkompetens och läke- Det framgår också att det finns betydande skillnader inom olika Skr. 2011/12:166 vårdområden som psykisk ohälsa, vård vid missbruk och beroende, vård vid hjärt- och kärlsjukdom, cancervård och tandvård. Vidare framgår att de sociala skillnaderna ofta är större än de regionala. Vården har en roll när det gäller att minska skillnader i hälsa och det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande perspektivet har en stor betydelse för att minska de sociala skillnaderna. När det gäller insatser för en mer jämlik vård avser regeringen att presentera en strategi för jämlik vård.