prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — anser att den upphovsrättsliga regleringen måste beaktas vid införandet av det nya systemet och att Talboks- och bör hantera de ekonomiska anspråk som aktualiseras med anledning av den upphovsrättsliga användning som verksamheten innefattar. Regeringen bedömer att upphovsrättsliga frågor med anledning av taltidningsverksamheten, liksom , vid behov bör kunna regleras i avtal mellan parterna. anför att den nuvarande radiodistributionen av taltidningar har kvalitativa fördelar och kan kostnadseffektiviseras. Regeringen vill framhålla att en övergång till internetdistribution är central för att möjliggöra en utveckling av taltidningsverksamheten. Som exempel kan nämnas att konsumtionen av taltidningar inte längre kommer att vara begränsad till det geografiska området för en viss radiosändare och att det skapar förutsättningar för en samordning av talboks- och taltidningsverksamheterna. Detta utgör starka skäl för att gå över till internetdistribution. Flera remissinstanser anför att fler än personer ur målgruppen bör få tillgång till internetabonnemang, att abonnemanget bör kunna användas till annat än läsning av taltidningar samt att det inte bör ske någon prövning av användarnas behov av taltidningar. Regeringen vill i detta sammanhang anföra att taltidningsverksamheten är statligt subventionerad och att därför endast de som har behov av en taltidning ska kunna erhålla mottagarutrustning och internetabonnemang på statens bekostnad. Genom det nya produktions- och distributionssystemet kommer tidningsföretagen och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 myndigheten att få andra uppgifter än i det nuvarande systemet. Detta innebär att taltidningsstödet behöver förändras. Bland annat kommer tidningsföretagen att ersättas för sina faktiska kostnader för taltidningsverksamheten. Stödet bör utgå i enlighet med reglerna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Tidningsutgivarna anser att utgivaransvaret för taltidningen bör ligga kvar hos det dagstidningsföretag som levererar underlaget till taltidningen. Regeringen delar denna uppfattning. avstyrker förslaget och hänvisar till att den upprättade konsekvensutredningen inte närmare redogör för i vilken omfattning de administrativa kostnaderna kan komma att minska eller hur många företag som berörs. Med anledning av synpunkter vill regeringen förtydliga att tidningsföretagens och den ansvariga myndighetens administrativa arbetsbörda kommer att minska i det föreslagna systemet, eftersom t.ex. produktion och distribution inte längre faller inom tidningsföretagens ansvarsområde. Därmed underlättas tidningsföretagens kostnadsredovisning och det blir också färre faktorer för myndigheten att ta hänsyn till vid bestämning av storleken på taltidningsstödet. Det antal företag som berörs av förändringarna motsvaras av de tidningsföretag som ger ut taltidningar. Dessa företag ger ut 97 tidningstitlar. Under en övergångsfas kommer det nuvarande och det nya systemet för produktion och distribution av taltidningar att existera parallellt. Förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar kommer att reglera stödet till radio- och kassettidningar, medan en ny förordning kommer att reglera stödet till taltidningar som produceras och distribueras via internet. Förordningen kommer också att innehålla regler om mottagarutrustning. Taltidningsverksamhetens nuvarande utformning, liksom hur verksamheten ska regleras vid införandet av det nya systemet, är frågor som faller inom regeringens kompetens och följaktligen kan regleras på förordningsnivå. Som framgår ovan har det dock tidigare ansetts lämpligt att tar ställning till taltidningsverksamhetens utformning. Eftersom taltidningsverksamheten är av stor vikt för många människors möjlighet att inhämta information finns fortfarande skäl att låta besluta om den grundläggande inrikt- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ningen av verksamheten. Ett sådant ställningstagande bör dock inte i detalj reglera systemets uppbyggnad utan vara begränsat till de övergripande principerna. riksdagsbindningar bör därför upphävas och ersättas av ett ställningstagande med innebörden att personer med sådana funktionsnedsättningar som innebär att de inte kan ta del av en vanlig dagstidning ska få god tillgång till dessa tidningar genom taltidningar. Det bör ankomma på regeringen att besluta om den närmare utformningen av taltidningsverksamheten. 13.7Radio och tv i allmänhetens tjänst Verksamheten i (), () och Ut- bildningsradio AB (UR), inklusive dotterbolagen, finansieras i huvudsak med radio- och tv-avgiftsmedel som anvisas av från rundradiokontots resultatkonto (rundradiokontot). Även verksamheten i Myndigheten för radio och tv finansieras delvis med radio- och tvavgiftsmedel. Regeringens förslag: Från rundradiokontot tilldelas 2 , 4 och . För den verksamhet som bedrivs av Myndigheten för radio och tv anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. Skälen för regeringens förslag: Det föreslås att de tre programföretagen i allmänhetens tjänst tilldelas sammanlagt 7 från rundradiokontot. Enligt förslaget fördelas de samlade medlen med till SR, med 4 till SVT och med till UR. I enlighet med beslut avseende propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61) har medelstilldelningen räknats upp i förhållande till de medel 2012 som inte utgjorde särskild tilldelning. Enligt beslut ska fördelningsnyckeln 37,52 procent till SR, till SVT och till UR användas. Vidare ska SR få en särskild medelstilldelning om för att bibehålla kvaliteten i den verksamhet som är knuten till Berwaldhallen, och . En förutsättning för uppräkningen av medelstilldelningen ska enligt beslut vara att antalet radio- och tvavgiftsbetalare inte minskar i någon större omfattning. Regeringen bedömer att den förutsättningen kommer att vara uppfylld . Som framgår i det följande föreslår regeringen också att SVT och UR, utöver medel från rundradiokontot, tilldelas medel från distributionskontot för finansiering av kostnader för tvdistribution. Myndigheten för radio och tv finansieras delvis över statens budget, delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till budgetens inkomstsida. Liksom 2011 bör en uppräkning av medelstilldelningen ske . Regeringens förslag till medelstilldelning till Myndigheten för radio och tv lämnas under utgiftsområde 1 anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv. Regeringen förslår att ska anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. Distributionskonto för finansiering av kostnader för tv-distribution Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om lån i för att täcka underskott på distributionskontot för tv-distribution som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Regeringen bemyndigas att i samband med beslut om anslagsvillkor besluta om överföring av medel från rundradiokontot till distributionskontot med ett belopp som möjliggör att skulden på distributionskontot slutregleras . Från distributionskontot anvisas för distributionskostnader till och till . Skälen för regeringens förslag: beslutade att införa ett särskilt distributionskonto för finansiering av kostnader för tv-distribution (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Bakgrunden var att distributionskostnaderna för televisionen i allmänhetens tjänst skulle bli höga på grund av att distributionen förväntades ske parallellt med både äldre analog och ny digital sändningsteknik. Till distributionskontot förs medel från rundradiokontot som motsvarar kostnaderna för SVT:s och UR:s tidigare analoga distribution. Från distributionskontot har det förts medel till programföretagen som motsvarar kostnaderna för tv-distribution via både analoga och digitala marksändningar för SVT och UR. Det successivt ökande underskottet på distributionskontot som har uppkommit under uppbyggnadsskedet har täckts genom lån i . Återbetalningen av skulden inleddes då övergången från analog till digital tv var helt genomförd. Betalningarna från rundradiokontot till distributionskontot ska fortsätta till dess att underskottet är återbetalt. Enligt den plan som tidigare redovisats ska detta ske . Tabell 13.20 Distributionskontots utveckling 20092011 samt prognos för 20122013 1 För beräkning av räntekostnaden för 20122013 har räntesatsen använts. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 13.20 redovisar distributionskontots utveckling samt en prognos för utvecklingen 20122013. Utfallet ligger väl i linje med den bedömning av kontots utveckling som gjordes i samband med att kontot inrättades. Skulden uppgick vid utgången av 2011 till . har beslutat om hur stort belopp som ska överföras från rundradiokontot till distributionskontot för att dels minska underskottet på distributionskontot, dels möjliggöra utbetalning till SVT och UR för att täcka företagens distributionskostnader. Då skulden på distributionskontot ska slutregleras och ränteutvecklingen är osäker, är det dock inte möjligt att föreslå hur stort belopp som ska överföras från rundradiokontot till distributionskontot . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att i samband med beslut om anslagsvillkor besluta om överföring av medel från rundradiokontot till distributionskontot till ett belopp som möjliggör att skulden på distributionskontot slutregleras enligt plan. Regeringen föreslår vidare att SVT anvisas och UR från distributionskontot . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för att finansiera underskottet på distributionskontot . Regeringen bedömer att det föreslagna beloppet om ger ett låneutrymme som täcker en eventuell högre räntenivå än , vilket är den räntesats som används vid bedömningar av utvecklingen på kontot. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ungdomspolitiken omfattar frågor om ungdomars levnadsvillkor. Vidare ingår stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Arbetet med ungdomspolitiken är sektorsövergripande och omfattar alla de beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdomar. Ungdomspolitikens målgrupp är ungdomar mellan . Arbetet med ungdomspolitiken förutsätter insatser på såväl nationell, regional som lokal och internationell nivå. Till området hör myndigheten . Tabell 14.1 Utgiftsutveckling inom Ungdomspolitik, utgiftsområde 17 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdoms- 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 De övergripande mål som gäller för ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och inflytande. Utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor följs upp . Uppföljning sker dels genom ett antal indikatorer som ger en samlad bild av utvecklingen, dels genom tematiska analyser som ger en fördjupad bild av utvecklingen inom ett utvalt område. Med jämna mellanrum genomförs också attityd- och värderingsstudier bland unga samt utvärderingar av ungdomspolitiken. I detta avsnitt ges en översiktlig beskrivning av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor inom ungdomspolitikens fem huvudområden. Den senaste uppföljningen av indikatorer på ungdomsområdet presenteras i rapporten 2012 En beskrivning av ungdomars villkor (2012:00). Barn- och ungdomsutbildningen ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla elever ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Skolväsendet befinner sig nu i den mest omfattande reformperioden sedan den allmänna folkskolan infördes. Stora insatser genomförs för att höja lärarnas kompentens och läraryrkets status. Resultatuppföljningen i skolan förbättras genom obligatoriska nationella prov i fler ämnen. En ny betygsskala infördes och betyg införs i årskurs 6 i fr.o.m. . De flesta av reformerna har införts . Det kommer att ta tid att vända utvecklingen av skolans resultat. I resultatredovisningen för barn- och ungdomsutbildning i denna proposition (utgiftsområde 16) redovisas ett antal indikatorer som visar utvecklingen av resultat på nationella prov, betyg och behörighet i och gymnasieskolan. Sammantaget visar dessa resultatmått på små förändringar . att andelen elever som uppnår målen i samtliga ämnen i har ökat, liksom det genomsnittliga meritvärdet som andelen behöriga till gymnasieskolan har minskat och betygsgenomsnittet från gymnasieskolan har legat på en nivå. Nästan alla ungdomar som har slutfört grundskoleutbildning, , påbörjar studier i gymnasieskolan. Denna andel har varit i det närmaste . lämnar dock ca en tredjedel av alla elever gymnasieskolan utan att ha uppnått grundläggande högskolebehörighet. Av de elever som påbörjade utbildning i gymnasieskolan 2008 hade slutfört gymnasieskolan och fått slutbetyg . Av unga kvinnor gällde detta för och av unga män för . Utländsk bakgrund och studietraditioner från hemmet har stor betydelse för om utbildningen slutförs och för elevernas studieresultat. Nära hälften av de elever som har utländsk bakgrund och lika stor andel bland dem med lågutbildade föräldrar hade inte fått slutbetyg efter att de började i gymnasieskolan 2008. Den genomsnittliga betygspoängen för samtliga elever som fick slutbetyg från gymnasieskolan /11 var 14,1 poäng, vilket är i nivå med . För kvinnor uppgick den genomsnittliga betygspoängen till 14,8 poäng och för män 13,3 poäng. Av elever med slutbetyg från gymnasieskolan /11 uppnådde behörighet till högskolestudier på grundläggande nivå. Kvinnor med svensk respektive med utländsk bakgrund fick slutbetyg i högre utsträckning än vad män med motsvarande bakgrund fick. Av de elever som fullföljt en gymnasieutbildning /08 hade påbörjat högskoleutbildning . Andelen var störst bland kvinnor med utländsk bakgrund av vilka påbörjat studier vid högskolan jämfört med av kvinnor med svensk bakgrund. Av män med svensk bakgrund var andelen lägst, , jämfört av män med utländsk bakgrund. Fler unga kvinnor än unga män får barn . Enligt fanns det 2010 nästan 6 000 föräldrar i åldrarna i ; ca 1 300 var män och 4 700 var föds omkring 1 300 barn av kvinnor som är gamla. redovisade materialet Gravid i plugget vad kan skolan göra? som syftar till att öka förståelsen för unga föräldrars situation och förbättra deras möjligheter att slutföra sina studier i grund- och gymnasieskolan. Vidare redovisade rapporten föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning. Den statistiska analys som har gjort visar att majoriteten av unga som blir föräldrar inte går klart sin gymnasieutbildning. har av alla unga gått en minst treårig gymnasieutbildning, men av unga som blev föräldrar har enbart uppnått detta. Det är framförallt unga kvinnors utbildning som påverkas negativt av tidigt föräldraskap. Kommunerna är enligt skollagen (2010:800) skyldiga att löpande hålla sig informerade om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder (29 kap. 9 §). Skyldigheten gäller för ungdomar som inte genomför eller har fullföljt gymnasieutbildning. Statens skolverks uppföljningar av hur kommunerna arbetar med informationsansvaret visar att närmare två tredjedelar av kommunerna har uppgett att de har en handlingsplan jämfört med mindre än hälften 2006. Cirka fyra av tio kommuner anser att de lyckas mycket eller ganska bra med att samla in information samt att få kontakt med berörda ungdomar. Trots att kommunerna är ålagda att hålla sig informerade om dessa ungdomars situation finns det dock fortfarande kommuner som inte alls lever upp till lagens intentioner. uppföljning visar att kommunerna ofta upplever svårigheter i att hantera informationsansvaret. har fördelat utbildningsplatser till studiemotiverande folkhögskolekurser. Sammanlagt omfattade utbildningen 2 400 utbildningsplatser vilka genomfördes på 80 folkhögskolor. Enligt deltog 2 250 personer i utbildningen . Arbetsförmedlingens målsättning att av deltagarna ska gå vidare till fortsatta studier har uppnåtts. Enligt statistik från Arbetsförmedlingen har av de som har gått studiemotiverande folkhögskolekurs april 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2012 studerat vidare och fått ett arbete. Regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder i syfte att minska arbetslösheten bland ungdomar. Ungdomsarbetslösheten är dock fortfarande hög. Antalet arbetslösa ungdomar i åldern uppgick i genomsnitt till 149 300. Av män i åldern var arbetslösa och av kvinnor i denna ålder . Av de arbetslösa ungdomarna var 66 600 personer, eller , heltidsstuderande som sökte arbete. Av dessa 66 600 heltidsstuderande var det endast 3 som upplevde sig som arbetssökande (enligt statistik från ). Det finns tre grupper ungdomar som enligt statistik och forskning löper särskilt stor risk att fastna i långvarig arbetslöshet: utrikesfödda ungdomar, ungdomar med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och ungdomar som saknar fullständig gymnasial utbildning. Av ungdomar i åldern som var inskrivna på Arbetsförmedlingen 2011 hade ca en fjärdedel endast förgymnasial utbildning (statistik från Arbetsförmedlingen i Ung 2012 En beskrivning av ungdomars villkor, 2012:2). Ungdomar som blir föräldrar utgör en väsentlig del av denna grupp. Det finns flera orsaker till att ungdomar har lägre inkomster än övriga. Ungdomar som förvärvsarbetar har, fullt naturligt, genomsnittligt lägre inkomster än den övriga befolkningen. För ungdomar i åldern som var helårs- och heltidsanställda uppgick medelinkomsten 2010 till . För kvinnorna i denna ålder uppgick medelinkomsten till och för männen 206 038 (Ung 2012 En beskrivning av ungdomars villkor, 2012:2). Enligt samma rapport fick av alla 1925-åringar ekonomiskt bistånd . Andelen som fick ekonomiskt bistånd skilde sig inte nämnvärt åt mellan kvinnor och män. Av kvinnor i denna ålder fick ekonomiskt bistånd och av unga män . Ungdomar har ofta svårt att etablera sig på bostadsmarknaden, åtminstone i de områden där ungdomar vill arbeta eller studera. fick 2011 i uppdrag av regeringen att 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 göra en tematisk analys av ungdomars bostadssituation. redovisade 11 En analys av ungas bostadssituation (2011:4). Av rapporten framgår att av ungdomar i åldern bor kvar i föräldrahemmet. Andelen var högre bland ungdomar med utländsk bakgrund och bland unga män i storstadsområden. För att motverka diskriminering på grund av ålder har regeringen överlämnat propositionen Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering (prop. 2011/12:159) till . Förslaget innehåller ändringar i diskrimineringslagen som innebär att skyddet mot diskriminering på grund av ålder utvidgas till att omfatta fler samhällsområden. De flesta unga upplever sig ha ett gott hälsotillstånd. Undersökningarna av levnadsförhållanden () som genomför visar att av ungdomar i i åldern upplevde att de hade ett gott hälsotillstånd . Det finns dock tecken på en sämre hälsoutveckling bland ungdomar än bland den vuxna befolkningen. Det finns också stora skillnader i hälsa mellan olika grupper unga i samhället. Det handlar bl.a. om hälsosituationen för unga personer med funktionsnedsättning, homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer), nationella minoriteter och unga personer med utländsk bakgrund. (Se även skrivelsen En folkhälsopolitik med människan i centrum, skr. 2011/12:166). Unga kvinnor upplevde sig ha sämre hälsa än unga män och led oftare av långvarig sjukdom och svår värk. Unga kvinnor hade också i större utsträckning än unga män besvär av ängslan, oro och ångest. Enligt hade av unga kvinnor i åldern besvär av ängslan, oro och ångest jämfört av männen i samma ålder. Andelen med dessa besvär har ökat bland unga kvinnor 2009 men inte bland unga män. beslutade regeringen om en handlingsplan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 20122016. avser regeringen att avsätta ca på insatser som syftar till att förebygga psykisk ohälsa och att förbättra vården och omsorgen för personer med psykisk Barn och unga som har, eller riskerar att utveckla, psykisk ohälsa är ett prioriterat område i handlingsplanen. Bland skolelever har andelen som uppger att de konsumerar alkohol minskat. undersökning av () konstateras att andelen alkoholkonsumenter var mindre . I årskurs nio uppgick andelen som 2011 uppgav att de inte dricker alls till bland pojkar och bland flickor. Det finns en samvariation mellan hög alkoholkonsumtion och olovlig frånvaro från skolan, dvs. att ha skolkat eller oftare. CAN:s skolundersökningar visar att andelen skolelever i årskurs 9 som uppgett att de prövat narkotika ökade något och uppgick till bland pojkarna och bland flickorna. uppgav av pojkarna och av flickorna i gymnasieskolans årskurs 2 att de använt narkotika. En klar majoritet av de som prövat narkotika har debuterat med cannabis. Hedersrelaterat våld och förtryck samt att bli gift mot sin vilja drabbar barn, unga och vuxna oavsett kön, könsidentitet, könsuttryck eller sexuell läggning. är det föräldrar, syskon och andra närstående som står för våld och hot. Särskilt unga kvinnor är en utsatt grupp för hedersrelaterat våld och förtryck. Enligt undersökning (Gift mot sin vilja 2009:5) upplevde av de unga mellan att föräldrarnas uppfattningar, kultur och religion sätter gränser för deras val av äktenskapspartner; av kvinnorna och av männen. Dessa motsvarar 70 000 individer i denna åldersgrupp i . har haft i uppdrag av regeringen att kartlägga antalet kontakter som olika myndigheter och ideella verksamheter har haft med personer som blivit gifta mot sin vilja. Kartläggningen visar att av drygt 1 100 verksamheter (främst grundskolor, gymnasieskolor, kommuner, ungdomsmottagningar samt kvinno- och mansjourer) hade ett nittiotal haft kontakt med målgruppen. Verksamheterna hade haft kontakt med sammanlagt 270 personer som uppgett att de har blivit gifta mot sin vilja, av vilka 250 var flickor/kvinnor. Vidare hade knappt 210 verksamheter under haft kontakt med över 500 personer som uttryckt oro för att bli gifta mot sin vilja Av dessa var flickor/kvinnor. Enligt kartläggningen utgjorde majoriteten av de som har tagit kontakt med någon verksamhet av kvinnor i åldern . har haft i uppdrag att göra en kunskapssammanställning om förekomsten av vigselliknande ceremonier som inte utgör vigslar i rättslig mening och förekomsten av ekonomiska förbindelser mellan blivande makars familjer. Rapporten makar (2012:1) visar att formellt ogiltiga vigslar mellan underåriga förekommer i . har haft regeringens uppdrag att genomföra insatser för att förebygga att ungdomar blir utsatta för sexuell exploatering via Internet och andra interaktiva medier. redovisade 2009 en studie av ungas erfarenheter av och attityder till exponering av sexuell natur och sexuellt utnyttjande via Internet och andra interaktiva medier, och 2010 ett metodmaterial om ungas sexualitet och Internet som vänder sig till lärare i skolan. Med utgångspunkt i dessa material har i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för personalgrupper som arbetar med ungdomar. redovisade rapporten Hon hen han en analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner (2010:2). Rapporten visar att majoriteten av unga hbt-personer har en god hälsa. Det är dock en betydligt större andel med sämre hälsa bland hbt-personer jämfört med befolkningen som helhet. Särskilt den psykiska hälsan är betydlig sämre. Enligt kan den sämre psykiska hälsan kopplas till att många unga hbt-personer upplever osynliggörande, diskriminering, mobbning, hot och våld. fick därför i uppdrag av regeringen att genomföra utbildningsinsatser för personal som arbetar inom fritidsverksamheter för unga i syfte att stärka kompetensen att skapa öppna och fördomsfria fritidsverksamheter. Aktivitetsersättning ger stöd till unga som inte kan arbeta heltid på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. Aktivitetsersättning kan också utbetalas om 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17