prop · GZ03133 · 2012-03-29 00:00:00 — Regeringens proposition 2011/12:133 Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen redovisar i propositionen sina avsikter i fråga om en ny myndighetsstruktur inom delar av utbildningsområdet. En ny myndighet bör ansvara för kvalitetssäkring och tillsyn av den högre utbildningen och för uppföljning av effektiviteten i högskolans resursutnyttjande. En annan ny myndighet bör ansvara för uppgifter av service- och samordningskaraktär, främjande och utvecklande verksamhet samt internationellt samarbete och mobilitet inom utbildningsområdet. Myndigheterna bör inrättas . De myndigheter som berörs av förändringen är , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Med anledning av detta föreslår regeringen att tidigare ställningstaganden när det gäller inrättandet av myndigheterna och Verket för högskoleservice och deras uppgifter inte längre ska gälla. I propositionen föreslås även att vissa bestämmelser om frågor om examina i högskolelagen (1992:1434) och lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina ska ändras så att den ansvariga myndighetens namn inte pekas ut. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen presenteras även ett ändrat förfarande för hur vissa ledamöter i styrelser för statliga universitet och högskolor ska utses. Ordföranden och de ledamöter som utses av regeringen bör utses efter förslag av en nomineringsgrupp. Vidare redovisar regeringen sin syn på antalet ledamöter i styrelserna. Det ändrade förfarandet bör gälla för de styrelser som utses . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) .. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina.................................................... Ärendet och dess beredning.............................................................. En effektiv organisering av myndigheter och ett ändrat förfarande när vissa ledamöter i styrelserna för universitet och högskolor utses............ Nya myndigheter på utbildningsområdet........................................ Nuvarande myndigheter för kvalitetssäkring, tillsyn, högskoleservice och internationellt samarbete................. tidigare ställningstaganden ska inte längre gälla.. Beslut om examina........................................................... Nominering av vissa ledamöter i styrelserna för statliga universitet Ett ändrat förfarande när vissa ledamöter utses................ Antalet ledamöter i styrelsen bör bestämmas................... Konsekvenser och ikraftträdande.................................................... Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434)..... 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina .................................... Sammanfattning av betänkandet Tre blir två! myndigheter inom utbildningsområdet (SOU 2012:1) ......... Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet Tre Två nya myndigheter inom utbildningsområdet (SOU 2012:1) ....................................................................... Förteckning över remissinstanser avseende remisspromemoria med förslag till ändringar i högskolelagen (1992:1434) och lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina ...... Sammanfattning av promemoria Ett förändrat nomineringsförfarande för vissa ledamöter i styrelserna för universitet och högskolor (U2011/5414/UH)............................. Förteckning över remissinstanser avseende promemorian Ett förändrat nomineringsförfarande för vissa ledamöter i styrelserna för universitet och högskolor (U2011/5414/UH)........................... promemoria Ett förändrat förfarande för nominering av ordförande och externa styrelseledamöter i styrelsen för statliga universitet och högskolor (U2011/5414/UH) .......... Förteckning över remissinstanser avseende den kompletterande promemorian Ett förändrat förfarande för nominering av ordförande och externa styrelseledamöter i styrelsen för statliga universitet och högskolor (U2011/5414/UH)................................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i högskolelagen (1992:1434), 2.lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, dels godkänner vad regeringen föreslår om 3.att tidigare ställningstaganden i fråga om inrättandet av myndigheterna och Verket för högskoleservice och deras uppgifter inte längre ska gälla (avsnitt 5.2). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1992:1434) dels att 1 kap. 11, 12, 14 och 15 §§ ska ha följande lydelse, dels att punkten 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1995:817) om ändring i högskolelagen ska ha följande lydelse. Examina på forskarnivå får utfärdas vid universiteten. får dock inte utfärda examina på forskarnivå 1.om det för sådana examina krävs tillstånd för att utfärda en examen och saknar tillstånd, eller 2.i de fall ett beslut enligt 14 § andra stycket, om att en viss examen inte får utfärdas, gäller för . Regeringen får meddela föreskrifter om att det krävs tillstånd för universitet att utfärda examina på forskarnivå. Om sådana föreskrifter har meddelats, beslutar om tillstånd. Regeringen får meddela föreskrifter om att det krävs tillstånd för universitet att utfärda examina på forskarnivå. Om sådana föreskrifter har meddelats, beslutar den myndighet som regeringen bestämmer om tillstånd. Den myndighet som regeringen tillstånd att utfärda examina bestämmer beslutar om tillstånd att 1.på forskarnivå för högskolor, som inte är universitet, och 2.på grundnivå och avancerad nivå för universitet och högskolor. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka examina som får utfärdas vid och vid . Om kraven i 13 § 1 inte är uppfyllda för en viss examen som ett universitet eller en högskola har tillstånd att utfärda eller som 1Senaste lydelse 2009:764. 2Senaste lydelse 2009:764. 3Senaste lydelse 2009:764. Om kraven i 13 § 1 inte är uppfyllda för en viss examen som ett universitet eller en högskola har tillstånd att utfärda eller som Finns bristerna helt eller till Finns bristerna helt eller till väsentlig del kvar sedan tiden för väsentlig del kvar sedan tiden för uppmaningen har gått ut, får uppmaningen har gått ut, får den längre får utfärda en sådan examen eller högskolan inte längre får som bristerna avser. utfärda en sådan examen som Även om ett beslut enligt andra beslutat att en viss examen inte stycket om att en viss examen inte längre får utfärdas har fattats, får utfärda examen för de studenter utfärda examen för de studenter som har påbörjat sin utbildning vid som har påbörjat sin utbildning vid gäller dock bara om utbildningen gäller dock bara om utbildningen omfattar ett program, en kurs eller omfattar ett program, en kurs eller en del av en utbildning på en del av en utbildning på forskarnivå som kan leda fram till forskarnivå som kan leda fram till en sådan examen som beslutet en sådan examen som beslutet får besluta att ett Den myndighet som regeringen bestämmer får besluta att ett beslut inte längre ska gälla i fråga om examina som ett universitet före längre ska gälla i fråga om beslutet haft rätt att utfärda enligt examina som ett universitet före 11 § första stycket. beslutet haft rätt att utfärda enligt 11 § första stycket. Ett beslut enligt första stycket får fattas bara om kraven på utbildningen som anges i 13 § 1 är uppfyllda. 2.5 De föreskrifter om vid vilka De föreskrifter om vid vilka viss examen får avläggas som viss examen får avläggas som ikraftträdandet och som träder i ikraftträdandet och som träder i 4 Senaste lydelse 2009:764. 5 Senaste lydelse 1995:817. fortsätta att gälla till dess beslutar om något annat. dess den Prop. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina ska ha följande lydelse. Ett tillstånd att utfärda examina får återkallas, om de krav som uppställs i 2 § inte är uppfyllda. Detsamma gäller om sådana villkor som har ställts upp med stöd av 4 § inte iakttas eller om utbildningsanordnaren i väsentlig utsträckning åsidosätter sina skyldigheter enligt 5 §. tillstånd fattas av regeringen efter tillstånd fattas av regeringen efter som regeringen bestämmer. en sådan framställning görs ska tillfälle till rättelse. tillfälle till rättelse. Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2006:174. Ärendet och dess beredning Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att ge en särskild utredare i uppdrag att förbereda och lämna förslag till de åtgärder som behövs för att genomföra en ändamålsenlig och effektiv organisering av de verksamheter som bedrivs vid , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet (dir. 2011:52). Utredningen överlämnade delbetänkandet Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet (SOU 2012:1) till regeringen . En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2012/228/UH). Vidare har och vissa universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare som har examenstillstånd beretts tillfälle att yttra sig över en promemoria med lagförslag som överensstämmer med lagförslagen i denna proposition. En förteckning över instanserna finns i bilaga 3. () har det utarbetats en promemoria som innehåller förslag till ett förändrat förfarande för nominering av vissa ledamöter i styrelserna för statliga universitet och högskolor (U2011/5414/UH). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (U2011/5414/UH). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Med utgångspunkt i ovan nämnda promemoria har det inom () utarbetats ett omarbetat förslag till nomineringsförfarande. Universitet och högskolor samt berörda myndigheter och organisationer har beretts tillfälle att yttra sig över denna kompletterande promemoria. Vidare har det omarbetade förslaget behandlats på ett remissmöte . En sammanfattning av den kompletterande promemorian finns i bilaga 6. En förteckning över remissinstanserna och deltagarna vid remissmötet finns i bilaga 7. Regeringen bedömer att lagförslaget i fråga om 7 § lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina faller inom Lagrådets granskningsområde. Ändringen får författningstekniskt och även i övrigt anses vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning saknar betydelse. Yttrande av Lagrådet har därför inte inhämtats. En effektiv organisering av myndigheter och Prop. ett ändrat förfarande när vissa ledamöter i styrelserna för universitet och högskolor utses Universitet och högskolor med hög kvalitet är avgörande för att stärka konkurrenskraft. Högre utbildning bidrar till bildning och enskilda individers utveckling, samhällsengagemang och kritiska tänkande. Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. I syfte att uppnå detta har regeringen bedömt att universitet och högskolor behöver ökad handlingsfrihet att utforma sin verksamhet utifrån omvärldens krav. Med ökad handlingsfrihet följer större ansvar. Statens roll bör främst vara uppföljning av utbildningarnas kvalitet, resurseffektivitet och rättssäkerhet. Verksamheterna vid de tre befintliga myndigheterna , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet är såväl granskande som främjande och utvecklande, med delvis överlappande uppgifter. De olika rollerna bör skiljas åt, eftersom statsförvaltningen bör vara organiserad på ett sådant sätt att det klart och tydligt framgår vilken myndighet som ansvarar för vad som en hög effektivitet eftersträvas. Regeringen aviserar i denna proposition en reformerad myndighetsstruktur inom delar av utbildningsområdet för att få till stånd en tydlig rollfördelning mellan myndigheterna och åstadkomma synergier på ett antal områden, t.ex. i fråga om information om högre utbildning. En ny myndighet ska ansvara för kvalitetssäkring och tillsyn av den högre utbildningen och för uppföljning av effektiviteten i högskolans resursutnyttjande, dvs. den granskande verksamheten. En annan ny myndighet ska ansvara för uppgifter av service- och samordningskaraktär, främjande och utvecklande verksamhet samt internationellt samarbete och mobilitet inom utbildningsområdet. För den enskilda studenten är det viktigt med tydlighet när det gäller antagning till högre utbildning och tillgång till en samlad information om universitetens och högskolornas utbildningsutbud. Genom en reformerad myndighetsstruktur inom delar av utbildningsområdet förtydligas rollerna när det gäller å ena sidan ansvar för den granskande verksamheten och å andra sidan service och information till studenter och till lärosätena. får regeringen tillgång till en breddad analyskapacitet som innefattar bl.a. uppföljning, antagning och internationalisering. En reformerad myndighetsstruktur främjar kvaliteten på svensk högre utbildning som därmed ges bättre förutsättningar för att stå sig väl i den internationella konkurrensen. Ett ändrat förfarande när vissa ledamöter i styrelserna för universitet Styrelsen för ett universitet eller en högskola har en central funktion för den strategiska styrningen av ett lärosäte och det är av stor vikt hur nomineringen sker av de ledamöter som utses av regeringen. för hur dessa ledamöter ska utses bör ändras. Grundläggande är dock att varje lärosäte även ska ha en styrelse med den kompetens och de erfarenheter som passar för det specifika lärosätet. Till följd av detta avser regeringen att ändra regleringen i fråga om antalet ledamöter i 5 Nya myndigheter på utbildningsområdet 5.1Nuvarande myndigheter för kvalitetssäkring, tillsyn, högskoleservice och internationellt samarbete är den myndighet som har till huvuduppgift att ansvara för kvalitetssäkring av högskoleutbildning och tillsyn över verksamheten inom sitt ansvarsområde. Myndigheten svarar även för nationell statistik om verksamheten vid universitet och högskolor och har regeringens uppdrag att genomföra utredningar och uppföljningar som grund för regeringens ställningstaganden i olika frågor. Verket står också för information om utbudet av utbildning vid universitet och högskolor samt för bedömningar av utländska utbildningar. Verket för högskoleservice är den myndighet som har till uppgift att på uppdrag av universitet och högskolor biträda vid antagning av studenter, vid bedömning av utländska gymnasiebetyg och med rådgivning och service i fråga om studieadministrativ verksamhet. Myndigheten svarar även för information om antagningsprocessen från utbildningsutbud till anmälan och antagning till högskoleutbildning. Internationella programkontoret för utbildningsområdet är det svenska programkontoret för de EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet som regeringen i ett enskilt fall beslutar. Verksamheten omfattar samtliga nivåer i utbildningsväsendet. och Verket för högskoleservice har sina rötter i de tidigare förvaltningsmyndigheterna och Universitets- och högskoleämbetet. Efter förslag av regeringen beslutade att godkänna att Universitets- och högskoleämbetet lades ned (prop. 1991/92:76, bet. 1991/92:UbU18, rskr. 1991/92:195). Myndighetsuppgifterna fördes över till sex nya myndigheter, bl.a. till Verket för högskoleservice som fick till uppgift att ge service till universitet och högskolor. bildades ett sekretariat som fick huvudansvar för utvärdering av högre utbildning. Sekretariatets namn ändrades 1993 till . inrättades (prop. 1994/95:165, bet. 1994/95:UbU17, rskr. 1994/95:386). I propositionen lämnades ett detaljerat förslag på uppgifter. uppgifter som bl.a. och Rådet för grundläggande högskoleutbildning svarade för. Vidare övertog de Prop. 2011/12:133 myndighetsuppgifter som Verket för högskoleservice svarade för. Med anledning av nämnda proposition beslutade också att godkänna att serviceuppgifterna vid Verket för högskoleservice, främst medverkan vid antagning av studenter, upphandling och juridisk service, så snart det var möjligt skulle föras över till ett helägt statligt bolag med högskolorna som företrädare för staten. I avvaktan på detta renodlades Verkets för högskoleservice uppgifter till att omfatta enbart serviceuppgifter, och verket ombildades till en myndighet som skulle utföra uppgifter på uppdrag av universitet och högskolor. Genom beslut med anledning av propositionen Tillträde till högre utbildning m.m. återkallade sitt godkännande att lägga ned Verket för högskoleservice i syfte att bilda ett servicebolag för verksamheten (prop. 1995/96:184, bet. 1995/96:UbU11, rskr. 1995/96:264). Vidare beslutades att den gemensamma serviceverksamheten skulle bedrivas i myndighetsform, och Verket för högskoleservice bibehölls därmed som myndighet. I samband med att 1995 blev medlem i Europeiska unionen (EU) inrättades en stödstruktur för de olika EU- programmen inom områdena utbildning och arbetsliv, nämligen Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning och kompetensutveckling m.m. Myndighetens namn ändrades 1997 till för utbildning och kompetensutveckling. Efter förändringar i myndighetens uppgifter 1999, då frågorna inom arbetsmarknadsområdet lyftes bort, ändrades myndighetens namn till Internationella programkontoret för utbildningsområdet. 5.2Riksdagens tidigare ställningstaganden ska inte längre gälla Regeringens förslag: tidigare ställningstaganden i fråga om inrättandet av myndigheterna och Verket för högskoleservice och deras uppgifter ska inte längre gälla. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har kommenterat utredningens förslag om att tidigare ställningstaganden i fråga om myndigheterna och Verket för högskoleservice inte längre ska gälla. De flesta remissinstanser stöder utredningens förslag att skilja den granskande verksamheten från den främjande och serviceinriktade. Ett antal remissinstanser, bl.a. Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , , kommun och , ser möjliga problem med införlivandet av Internationella programkontoret för utbildningsområdet i den nya servicemyndigheten. De framför t.ex. att främjandet av internationalisering riskerar att trängas undan av de volymmässigt mer omfattande aktiviteterna inom högskoleområdet som den nya myndigheten föreslås hantera, att det kan finnas risk för rollkonflikter inom den nya myndigheten och att aktörerna inom skolområdet får svårt att identifiera den verksamhet som berör dem. 2011/12:133 Myndigheten för anser att de internationella frågorna som rör yrkesutbildning riskerar att få en undanskymd roll i den nya myndigheten. Skälen för regeringens förslag Den nya myndighetsstruktur som regeringen avser att inrätta och som beskrivs övergripande i denna proposition berör verksamhet vid tre existerande myndigheter. Verket för högskoleservice och 1991/92:76, 1991/92:UbU18, 1994/95:165, bet 1994/95:UbU17, 1994/95:386). I vissa delar har olika uttalanden från sida. Beroende på hur dessa uttalanden har utformats kan de anses ha blivit mer eller mindre bindande även för utformningen av bestämmelser i förordning. Regeringen anser att huvuddelen av den verksamhet som bedrivs vid de tre nuvarande myndigheterna bör överföras till två nya myndigheter med en tydlig ansvarsfördelning mellan dem. Det innebär att , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet bör avvecklas. Samtliga riksdagsbindningar när det gäller inrättandet av och Verket för högskoleservice samt deras uppgifter föreslås därför hävas. I fråga om Internationella programkontoret för utbildningsområdet har myndigheten inrättats genom beslut av regeringen och inte efter godkännande av . En ny effektiv och ändamålsenlig myndighetsstruktur Hur den offentliga förvaltningen utvecklas, organiseras och styrs har stor betydelse för en effektiv statsförvaltning. Myndighetsstrukturen ska vara sådan att statens styrning av myndigheterna underlättas och den ska vara överskådlig. Ansvarsfördelningen mellan myndigheterna ska vara tydlig. Vidare ska myndigheterna vara tillgängliga för målgrupperna och allmänheten. Regeringen har i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175, 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315) slagit fast att det är viktigt att offentlig verksamhet bedrivs sakligt, opartiskt och med stor noggrannhet som skattemedel används så effektivt som möjligt. Regeringens ambition är att stärka universitetens och högskolornas Reformer som genomförts har lett till att den politiska detaljstyrningen minskar och att universitet och högskolor får ett större ansvar att utforma sin verksamhet. När den statliga styrningen minskar ökar statens behov av uppföljning och utvärdering av verksamheten. bör finnas en fungerande balans mellan universitetens och högskolornas självbestämmande och statsmakternas behov av styrning Det allmänna har ett intresse av att säkerställa att uppställda mål uppnås av universitet och högskolor och att skattemedel används I propositionerna En akademi i tiden ökad frihet för universitet och Prop. högskolor (prop. 2009/10:149, 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337) och Fokus på kunskap kvalitet i den högre utbildningen 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320) framhåller regeringen vikten av att det finns en myndighet med en tydlig roll som granskande myndighet med huvudansvar för kvalitetssäkring och tillsyn. En ändrad myndighetsstruktur inom delar av utbildningsområdet som regeringen redogör för i denna proposition syftar till att etablera en tydlig och förutsägbar rollfördelning. Detta ger i sin tur myndigheterna förutsättningar att genomföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. Regeringen anser att det är viktigt att skilja den granskande verksamheten från de främjande och serviceinriktade verksamheterna inom utbildningsområdet. Regeringens uppfattning är att det i största möjliga mån bör undvikas att en myndighet som hanterar verksamhet inom ett område som är av service- eller främjandekaraktär också ansvarar för uppgifter som handlar om att granska, utvärdera och utöva tillsyn inom området. En liknande förändring av myndighetsstrukturen som den regeringen presenterar i denna proposition genomfördes i fråga om myndigheterna för skolväsendet (prop. 2007/08:50, bet. 2007/08:UbU13, rskr. 2007/07:161). Förändringarna har inneburit en ändrad ansvarsfördelning mellan myndigheter, där vissa uppgifter som tidigare legat på i stället fullgörs av en särskild myndighet för tillsyn och kvalitetsgranskning, nämligen . Organisationen för kvalitetssäkring, tillsyn och uppföljning av högskolans resursutnyttjande renodlas Regeringen avser att inrätta en myndighet som ska ha som huvuduppgift att kvalitetssäkra och utöva tillsyn över den högre utbildningen samt att följa upp effektiviteten i högskolans resursutnyttjande. myndigheten bör inrättas . I propositionen Fokus på kunskap kvalitet i den högre utbildningen 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320) presenterade regeringen ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för den högre utbildningen med fokus på utvärderingar av högskoleutbildningars En del av de resurser som tilldelas universitet och högskolor ska fördelas på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat.