prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — Förslagen till förordningar för stärkt ekonomisk styrning innebär dels utökad övervakning av krisländer, dels stärkt övervakning av nationell budgetpolitik. Båda förordningarna gäller endast medlemsstater med euron som valuta. Vid diskuterades hur budgetdisciplinen i ytterligare kan förstärkas, vilket mynnade ut i ett uttalande från stats- och regeringschefer om att upprätta ett mellanstatligt avtal mellan . En förhandling om avtalet, som kom att kallas en finanspakt inleddes . En ytterligare påtryckning för att medlemsstaterna ska genomföra sina åtaganden inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten och de rekommendationer som följer av den europeiska terminen, är de finanspolitiska exitstrategierna, som beskriver hur medlemsstater ska komma tillrätta med underskotten i sina offentliga finanser. antog uppdaterade slutsatser för exitstrategierna. Dessa omfattar bland annat behovet av att inkludera makrofinansiella risker i utformandet av finanspolitik och behovet av att genomföra strukturella reformer i syfte att öka potentiell tillväxt. Slutsatserna lyfter Skr. 2011/12:105 också fram nödvändigheten av att programländer och länder i underskottsförfarande genomför sina respektive åtgärdsprogram. Samråd och information i om stabilitets- och tillväxtpakten och dess olika komponenter har skett löpande , liksom överläggning och information med finansutskottet. 13.3Ekonomiska och monetära unionen blev det 17:e landet att införa euron som valuta. Länder med undantag från införande av euron, eftersom de inte uppfyller samtliga konvergenskriterier, är , , , , , , och . De länder som enligt särskilt protokoll till fördraget har rätt att tills vidare avstå från att införa euron är och . På nominerades till ordförande för . beslutade enligt nomineringen och efterträdde . Den nye ordförandens mandat sträcker sig till . presenterade kommissionen en grönbok om möjligheten att införa stabilitetsobligationer. identifierar alternativ, konsekvenser och problem som kan uppstå vid införande av stabilitetsobligationer. Kommissionen planerar en snabb remissrunda för att inhämta synpunkter på grönboken och avser att återkomma med konkreta förslag (se faktapromemoria 2011/12:FPM71). informerades om grönboken . EU-samarbetet inom Europeiska investeringsbanken (EIB) syftar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen, förbättra transporterna, värna miljön, främja forskning och utveckling samt innovationer, säkra god energiförsörjning och utveckla små och medelstora företag. Det görs genom att finansiera projekt med lån och garantier. har EIB:s finansiering fortsatt att ligga på en relativt hög nivå, ca i tecknade lån (prognos). Huvudsakliga frågor som behandlades : - anpassning av EIB:s lånevolym de kommande tre åren till vad som är Skr. 2011/12:105 finansiellt hållbart -åtgärder för att stärka EIB:s finansiella ställning och minska den ökade kreditrisk som uppkommit genom kreditbetygsnedvärderingar -utlåning utanför EU och särskilt EIB:s verksamhet i , där medel öronmärkts för länder som genomför politiska reformer har bland annat drivit på i arbetet med , som ett sätt att nå mer effektiva insatser i . EIB:s bidrag till strategin består i långivning och expertis inom energi och miljö, infrastruktur, forskning och utveckling, innovationer och utbildning. antog och ett beslut om EIB:s verksamhet utanför EU och den garanti från EU-budgeten som täcker delar av ev. förluster i samband med långivningen. Beslutet är resultatet av en så kallad halvtidsöversyn av EIB:s externa verksamhet och gäller ett totalt lånemandat på för perioden 20072013. Samråd med om beviljande av en EU-garanti till EIB skedde . Europeiska investeringsfonden som ingår i EIB-gruppen, är unionens gemensamma organ för riskkapital och garantier till små och medelstora företag. Fonden investerar indirekt i företag via europeiska riskkapitalfonder. har fondens investeringar fortsatt legat på en hög nivå, bland annat därför att mängden riskvilligt kapital varit låg på marknaden. EU representeras på G20:s toppmöten av ordförandena för och kommissionen. Utöver EU är följande länder medlemmar i : , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Även deltar i G20-möten trots att landet inte formellt är en medlem. På finansministermöten representeras EU av ordförandeskapet, kommissionen och ECB. Inför varje G20-möte tar EU fram gemensamma ståndpunkter, vilka godkänns av respektive rådskonstellation eller . hölls ett stats- och regeringschefsmöte, fyra finansministermöten och ett jordbruksministermöte inom G20. var ordförande för . sex övergripande prioriteringar för ordförandeskapet var: i) reformera det internationella monetära systemet, ii) förstärka regleringen av de finansiella marknaderna, iii) bekämpa råvaruvolatilitet, iv) minska arbetslösheten och fokusera på globaliseringens sociala dimension, v) korruptionsbekämpning och vi) utvecklingsfrågor. sex prioriteringar har väglett G20-arbetet har det också i hög Skr. 2011/12:105 grad präglats av den ekonomiska och finansiella krisens utveckling. har informerats vid de tillfällen som eller har diskuterat EU:s gemensamma ståndpunkter. EU deltar aktivt i arbetet med att finna globala lösningar för att åstadkomma ett effektivt och hållbart finansiellt system. har flera framgångar gjorts inom EU:s gemensamma arbete med finansmarknadsfrågor, till exempel trädde EU:s nya finansiella tillsynsstruktur i kraft och rådet och har antagit en ändringsförordning om kreditvärderingsinstitut. trädde den nya europeiska tillsynsstrukturen i kraft. Den nya strukturen innebär att en europeisk systemrisknämnd har inrättats för övervakning av det finansiella systemet, för att bidra till att förhindra eller minska systemrisker för den finansiella stabiliteten inom EU. har möjlighet att utfärda riskvarningar och rekommendationer som kan adresseras till EU i sin helhet, till medlemsstater, till de nya tillsynsmyndigheterna på EU-nivå på bank- () försäkrings- (Eiopa) och värdepappersområdet () samt till nationella tillsynsmyndigheter. Samtliga delar av den nya tillsynsstrukturen har varit operativa . presenterade kommissionen förslag till Omnibus 2- direktiv (se faktapromemoria 2010/11:FPM76). Omnibus 2-direktivet innebär bland annat ändringar i prospektdirektivet, och då framförallt ändringar gällande de områden där kommissionen ges befogenhet att besluta om tekniska standarder. Förslaget innehåller även förslag till ändringar i Solvens 2-direktivet som, utöver de ändringar som föreslås med anledning av Lissabonfördraget, huvudsakligen avser de områden där kommissionen ges befogenheter att meddela tekniska standarder, tvistelösning mellan nationella tillsynsmyndigheter, övergångsbestämmelser och uppskjutande av ikraftträdandet av Solvens 2. En allmän inriktning antogs . Överläggningar med finansutskottet ägde rum . 14.3.1Förordning och direktiv om marknader för finansiella instrument lade kommissionen fram förslag till en förordning om marknader för finansiella instrument och förändringar av direktivet om marknader för finansiella instrument (se faktapromemoria 2011/12:FPM34). I förordningen föreslås regler dels på områden som regleras i direktiv /39/EG, dels på områden som inte omfattas av det direktivet. De områden som omfattas av förordningen är den information som börser och värdepappersföretag ska offentliggöra före och efter handel med finansiella instrument, de uppgifter om utförda transaktioner som värdepappersföretag ska rapportera till den behöriga myndigheten, krav på att centrala motparter och handelsplatser ska ge tillträde till clearing respektive till handelsplatsen på icke-diskriminerande villkor, krav på att vissa derivatinstrument ska handlas på handelsplatser, särskilda tillsynsåtgärder för derivatinstrument och positioner på råvaruderivatmarknaden samt regler om företag från tredjeland som tillhandahåller tjänster i EU utan att inrätta filial i någon medlemsstat. I direktivet föreslås ändringar av reglerna på flera områden. De områden som omfattas av direktivet är bl.a. regleringen av tillhandahållandet av investeringstjänster och bedrivande av investeringsverksamhet, räckvidden för undantagen från direktivets tillämpningsområde, kraven på värdepappersföretag och börser, införande av krav på tillstånd för företag som tillhandahåller vissa datarapporteringstjänster, regler om de behöriga myndigheternas befogenheter och om sanktioner samt för företag från tredjeland som bedriver verksamhet i EU från en filial i en medlemsstat. Förslagen ingår som ett led i den reformering av det EU-rättsliga regelverket på finansmarknadsområdet som kommissionen genomför. Förslagen ingår också bland de förslag som kommissionen har lämnat i syfte att EU ska kunna uppfylla de åtaganden som har gjorts i G20 när det gäller finansiella instrument som handlas vid sidan av reglerade handelsplatser (OTC) för att på så sätt komplettera det förslag till förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister som kommissionen lämnade (se faktapromemoria 2010/11:FPM6). Förhandlingar om förslagen inleddes i rådsarbetsgrupp . Överläggning med finansutskottet ägde rum . 14.3.2Förordning om infrastrukturen på de europeiska marknaderna Kommissionens förslag till förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister förhandlades i rådet (se faktapromemoria 2010/11:FPM6). Förhandlingarna ledde fram till en allmän inriktning som i sin tur låg till grund för förhandlingar mellan rådet, och . Förordningen är ett svar från EU på Skr. 2011/12:105 överenskommelsen i G20 . Syftet är sänkta motpartsrisker och förbättra genomlysning vid handel med OTC-derivat. Överläggningar med ägde rum inför . Kommissionen lade fram ett förslag om ändring av direktivet om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter, vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad samt om ändring av direktivet om upptagande av värdepapper till officiell notering (se faktapromemoria 2011/12:FPM40). Förslaget syftar till att minska den administrativa bördan för främst små och medelstora företag. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Kommissions förslag till ändring av direktivet om system för ersättning till investerare har varit föremål för förhandlingar i rådsarbetsgrupp (se faktapromemoria 2009/10:FPM122). Förslaget syftar till en ökad harmonisering och förstärkning av investerarskyddsreglerna och till att utjämna konkurrensvillkoren för värdepappersföretag i olika medlemsstater. och har ännu inte enats om en gemensam text. Institutionernas ståndpunkter skiljer sig åt i ett flertal viktiga avseenden, bl.a. om fondering, ersättningsnivå, tillämpningsområde och möjlighet för system i olika medlemsstater att kunna låna från varandra. Lånemekanismen är borttagen i rådets textförslag men kvarstår i förslag. Regeringen hade överläggning med finansutskottet med anledning av direktivförslaget. 14.3.5Förordning om blankning och vissa aspekter av kreditswappar Förhandlingarna om kommissionens förslag till förordning om blankning och vissa aspekter av kreditswappar avslutades . antog det kompromissförslag som förhandlats fram. Avsikten med förordningen är att utvidga regelverket som är tillämpligt på blankning samt öka harmoniseringen och samordningen på området (se faktapromemoria 2010/11:FPM10). , skedde information och samråd med . och antog en förordning om ändring av förordningen om kreditvärderingsinstitut. Ändringsförordningen innebär i huvudsak att ansvaret för tillsynen av kreditvärderingsinstituten flyttas över från de nationella behöriga myndigheterna till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (). Genom en centraliserad tillsyn vill man uppnå en enhetlig tillämpning av regleringen och en effektivare registrerings- och tillsynsprocess. lade kommissionen fram ytterligare ett förslag till ändring av förordningen om kreditvärderingsinstitut samt ett förslag till ändring av direktiv om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (UCITS) och direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIFM) om överdriven tilltro till externa kreditbetyg. Sammantaget innebär förslagen ett förstärkt regelverk för kreditvärderingsinstitut och för finansiella företags användning av externa kreditbetyg (se faktapromemoria 2011/12:FPM61). 14.3.7Ny reglering om marknadsmissbruk lade kommissionen fram ett förslag till en förordning om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) och ett förslag till ett direktiv om straffrättsliga påföljder för insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (se faktapromemorior 2011/12:FPM35 och 2011/12:FPM36). Förslaget syftar till att förstärka den nuvarande regleringen genom att framför allt utöka tillämpningsområdet för förbudet mot insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan samt stärka tillsynsmyndigheternas utrednings- och sanktionsbefogenheter. Överläggning med finansutskottet ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om tekniska krav för betalningar i euro (SEPA) (se faktapromemoria 2010/11:FPM61). Förslaget syftar till att skapa gemensamma och harmoniserade regler och rutiner för betalningar i euro inom samtliga Förslaget innebär bl.a. att det i förordningen anges vad som utgör SEPA-format för betalningar och som eurobetalningar ska göras i detta format. Förordningen förhandlades i och en allmän Förhandlingar har därefter ägt rum mellan rådet och . Överläggning med finansutskottet ägde rum . fick Europeiska bankmyndigheten () i uppdrag att utarbeta ett förslag för hur kapitalsituationen och problem med finansieringen i europeiska banker ska hanteras. Baserat på förslag ska de omkring 70 största bankerna inom EU öka det egna kapitalet till (kärnprimärkapital) , efter att en värdering av bankernas innehav av statspapper, enligt marknadsvärde, är avräknad. Banker med stora innehav av statspapper i de så kallade GIIPS- länderna, dvs. , , , och , behöver göra betydande kapitaltillskott för att uppnå kapitalkravet eftersom de innehaven har fallit i värde. Ökade kapitalkrav syftar till att skapa en tillfällig buffert för att hantera marknadens oro för statsskuldsproblematiken. publicerade kommissionen ett meddelande om ett europeiskt ramverk för hantering av banker i kris (se faktapromemoria 2010/11:FPM32). följde kommissionen upp sitt meddelande med en konsultationsrapport, som regeringen besvarade tillsammans med , och . Ett konkret förslag från kommissionen väntas . Syftet med ramverket är att minska sannolikheten för bankkriser samt att säkerställa att banker kan avvecklas utan att hota den finansiella stabiliteten. På så sätt ska risken och kostnaden för skattebetalarna i samband med en finanskris begränsas. Förslaget väntas bestå av tre huvuddelar: 1.bättre och förstärkt tillsyn inklusive upprättande av omstrukturerings- och avvecklingsplaner; 2.tidiga åtgärder i form av utökade befogenheter för tillsynsmyndigheterna att vidta åtgärder mot banker innan problemen blir för allvarliga; 3.trovärdiga avvecklingsverktyg, vilket innebär ingripanden endast om det är samhällsekonomiskt motiverat att undvika konkurs/likvidation, dvs. har kontinuerligt uppdaterats om arbetet med ramverket. Stresstester av europeiska banker och finansiell Den europeiska banktillsynsmyndigheten () genomförde stresstester av 90 europeiska banker, däribland fyra svenska. stresstesterna är att bedöma bankernas styrka och förmåga att klara ekonomiska chocker och identifiera eventuella ytterligare kapitalbehov. Resultaten visar att de svenska bankerna har god motståndskraft mot eventuella negativa händelser och bekräftar därmed tidigare svenska För övriga europeiska banker visar resultaten en mer I samband med att resultaten presenterades betonades vikten av att Skr. 2011/12:105 medlemsstaterna har en finansiell säkerhetsmekanism på plats, en så kallad backstop, för att hantera de banker som inte klarar testen. presenterade kommissionen ett nytt lagstiftningspaket om kapitaltäckning för banker och kreditmarknadsföretag. Lagstiftningsförslaget innebär genomförande av den internationella 3- överenskommelsen inom EU och ska ersätta gällande direktiv (se faktapromemoria 2010/11:FPM148). Förslagen innehåller framförallt bestämmelser om krav på kapitaltäckning, skuldsättningsgrad, likviditetskrav och motpartsrisker. Förslagen omfattar dessutom bestämmelser om tillsyn, däribland bolagsstyrningsfrågor, sanktioner och beroendet av externa kreditvärderingsinstitut samt bestämmelser om kapitalbuffertar. Förslagen behandlades vid årets utgång fortfarande i rådsarbetsgrupp. Överläggning med finansutskottet ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till omarbetat insättningsgarantidirektiv (se faktapromemoria 2009/10:FPM121). Förslaget syftar till att harmonisera och stärka insättningsgarantisystemen inom EU och därigenom öka konsumenternas skydd samt främja den finansiella stabiliteten. Förslaget innebär bl.a. att det införs harmoniserade regler för finansieringen av insättningsgarantisystemen, att utbetalningstiden vid ersättningsfall förkortas och att informationen till insättarna förbättras. En allmän inriktning antogs . Förhandlingar pågår fortfarande mellan rådet och . Kommissionen presenterade ett direktivförslag om bostadslåneavtal och intensiva förhandlingar har pågått (se faktapromemoria 2010/11:FPM104). Enligt kommissionen finns det två syften med förslaget. Dessa är dels att skapa en effektiv och konkurrenskraftig inre marknad för konsumenter, kreditgivare och kreditförmedlare med en hög skyddsnivå, dels att främja finansiell stabilitet genom att sörja för ansvarsfullt fungerande marknader för hypotekslån. Direktivet är tänkt att leda till en harmonisering av bestämmelserna på de områden som det reglerar. Förslaget innehåller vissa krav på kreditgivare och kreditförmedlare, t.ex. om hur de ska uppföra sig vid tillhandahållande av konsumentkrediter och vilken minimikompetens de ska ha. Kreditförmedlare föreslås ställas under tillsyn och övervakning. Förslaget innehåller också bestämmelser om utformningen av reklam Skr. 2011/12:105 och marknadsföring för konsumentkrediter, vilken information konsumenterna ska få innan ett kreditavtal ingås, krav på kreditprövning av konsumenter, hur den effektiva räntan ska beräknas, rådgivning rörande kredit samt om konsumenternas rätt till förtidsbetalning av sina skulder enligt kreditavtal. Överläggning har ägt rum med civilutskottet. Skattesystemet är ett viktigt nationellt instrument för att främja en god ekonomisk utveckling, en varaktig hög sysselsättning och en uthållig finansiering av offentliga utgifter. På området direkt skatt verkar framför allt för ett ökat administrativt samarbete. För de harmoniserade skatterna (mervärdesskatt och vissa punktskatter) verkar för tydliga regler som inte kan missbrukas. För att utveckla en gemensam skattestrategi inom EU har kommissionen startat en arbetsgrupp för skattepolitik under ledning av skattekommissionären. Arbetet i gruppen baseras på före detta kommissionär rapport om en ny strategi för den inre marknaden och är inriktad på marknadens skatteaspekter. Även behovet av högre kvalitet i inkomsterna mot bakgrund av en förstärkt samordning av den ekonomiska politiken är angelägen. har flera möten hållits i gruppen och så skilda frågor som miljöskatter, beskattningen av finanssektorn, momsens framtid, god förvaltning i skattefrågor och kvalitet i beskattningen har diskuterats. Reformerat uttag av mervärdesskatt I kommissionens grönbok , stabilare och mer effektivt mervärdesskattesystem som presenterades diskuteras strategier för en framtida reform av mervärdesskatteuttaget (se fakta- promemoria 2010/11:FPM87). presenterade kommissionen meddelandet Mot ett enklare, robustare och effektivare mervärdesskattesystem som anpassats till den inre marknaden om det fortsatta arbetet med en reform av Meddelandet behandlar framförallt uttag av mervärdesskatt i samband med gränsöverskridande transaktioner på den inre marknaden, frågor till skatteneutralitet, harmonisering av skatteuttaget samt åtgärder för att minska den administrativa bördan. Även en förbättrad Skr. 2011/12:105 och förenklad uppbörd av mervärdesskatt samt en effektiv och modern förvaltning av skatteuttaget och nödvändigheten av att i större utsträckning kunna förhindra bedrägerier, tas upp. Syftet är att göra uttaget av mervärdesskatt mera förenligt med den inre marknaden, stärka möjligheten till skatteintäkter samt minska kostnaderna för efterlevnad och skatteuppbörd. ägde en utfrågning om grönboken rum i skatteutskottet. 15.2.2Finansiella tjänster och försäkringstjänster Finansiella tjänster och försäkringstjänster är enligt mervärdesskattedirektivet undantagna från mervärdesskatt. Kommissionen lade 2007 fram ett förslag som rör detta undantag (se faktapromemoria 2007/08:FPM55). Syftet med förslaget är att modernisera och öka förutsebarheten i regelverket avseende undantaget. Dagens regler har funnits i direktivet och behöver moderniseras och anpassas till produkter på dagens marknader. presenterades en lägesrapport för och vid möte i rådets högnivågrupp för skattefrågor var förslaget föremål för en riktlinjedebatt. Dessutom antog miljörådet en lägesrapport . Någon överenskommelse har inte träffats, varför arbetet fortsätter . Samråd har skett med och . Det nuvarande energiskattedirektivet är föråldrat och behöver samordnas med EU:s ambitiösa klimat- och energipolitiska mål. För att uppfylla dessa mål behövs väl fungerande, samordnade och effektiva verktyg. Kommissionen har därför presenterat en översyn och förslag till direktiv (se faktapromemoria 2010/11:FPM113). Grunden för förslagen är principen om en uppdelning av den beskattning som omfattas av energiskattedirektivet: i energiskatt (efter bränslets energiinnehåll) och koldioxidskatt. För sektorer utanför EU:s utsläppshandelssystem (ETS) har koldioxidskatten en nyckelroll. Frågan har behandlats i men utan avslut och överläggningar och samråd med har ägt rum vid ett flertal tillfällen . Skatt på finansiella transaktioner tillbaka har det förts diskussioner om beskattning av finanssektorn inom EU, G20 och FN. presenterade kommissionen förslag till ett direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner (FTT) (se faktapromemoria 2011/12:FPM20). Förslagets syfte är att se till att finansinstituten i rimlig utsträckning bidrar till att täcka kostnaderna för den senaste krisen och till att förbättra finansmarknadernas effektivitet och undvika framtida kriser. Kommissionen föreslår också att skatten ska vara ett nytt egna medel för EU och således utgöra en del av finansieringen av EU-budgeten. Frågan har diskuterats vid ett flertal tillfällen bl.a. i och i arbetsgruppen för skattepolitik. har regeringen samrått om förslaget med och överlagt med skatteutskottet. Även en gemensam överläggning om EU:s framtida budget genomfördes med skatte- och finansutskottet , eftersom FTT föreslås utgöra en intäktspost i budgeten. 15.3.3Administrativt samarbete på punktskatteområdet presenterade kommissionen ett förslag till rådets förordning om administrativt samarbete i fråga om punktskatt. Den nuvarande förordningen innehåller regler om bl.a. informationsutbyte mellan medlemsstaterna, i syfte att se till att reglerna om punktskatter följs. För att ta hänsyn till införandet av det datoriserade systemet för kontroll av förflyttningar av punktskattepliktiga varor måste dessa bestämmelser nu revideras. Kommissionens förslag innebär att den nuvarande förordningen upphävs och ersätts med en ny förordning (se faktapromemoria 2011/12:FPM44). 15.4God förvaltning på skatteområdet God förvaltning på skatteområdet avser principerna om transparens, informationsutbyte och lojal skattekonkurrens. Med finansiella kris följde ökade krav på effektiva åtgärder till skydd för ländernas skattebaser och har en rad förslag lagts fram och diskuterats.