prop · GZ03161 · 2012-06-13 00:00:00 — Klimatforskningen är inte inriktad mot klimatmålen. Andra mål, som näringspolitiska och energipolitiska mål, är oftast viktigare för regeringens och myndigheternas insatser inom klimatforskning. Det finns brister i den uppföljning av resultat som genomförs av och om forskning om minskning av växthusgaser. Utvärderingarna ger inte underlag för att bedöma forskningens bidrag till att nå energi- eller klimatmålen. I uppföljningen av forskningens bidrag till kunskap och till kommersialisering används inte resultatmåtten enhetligt och systematiskt. Den strategiska satsningen på klimatforskning har inte följts upp samlat. Regeringen har inte heller efterfrågat detta. Den strategiska satsningen på klimatforskning ses av myndigheterna som en satsning på de olika delarna inom klimat, som energi, klimatmodeller och havsmiljö, inte som en samlad satsning. undersökning visar att följer den internationella trenden att forskningsartiklar om minskning av växthusgaser har Svensk forskning om minskning av växthusgaser publicerar relativt många artiklar i relation till folkmängden jämfört med andra länder. Bland de nordiska länderna hade flest artiklar per invånare . publicerade , och nästan lika många artiklar per miljon invånare. Svenska vetenskapliga artiklar om minskning av växthusgaser citeras mycket och ligger på fjärde plats över de mest citerade i världen. Det indikerar att svensk forskning om minskning av växthusgaser relativt sett håller en hög kvalitet. Antalet svenska patentansökningar inom klimatteknik var relativt . ligger i mitten bland de länder som har ingått i undersökningen och högst i . I relation till folkmängd har flest patentansökningar inom klimatområdet följt av och . Sambandet mellan ökade forskningsmedel och resultat i form av artiklar och patentansökningar är inte entydigt. I har resultaten mätt i antalet artiklar och patentansökningar ökat som statens stöd till forskning om minskning av växthusgaser har ökat. Men i några andra jämförbara länder har en liknande ökning i antalet artiklar och patentansökningar skett som medlen har varit oförändrade eller minskat. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT I kapitel fyra presenterades resultaten av klimatforskningen i form av antal vetenskapliga publikationer och patentansökningar. För att konkretisera och illustrera vilka andra resultat klimatforskningen har bidragit till, presenteras här några exempel på kommersialisering av klimatforskning. Exemplen visar att andra faktorer än statligt forskningsstöd har varit avgörande för kommersialiseringen. Här redovisas även att svenska miljöföretag har ökat sin omsättning och export men att produktionen av förnybar energi från vind och sol fortfarande utgör en liten andel av totala produktion av förnybar energi. 5.1Kommersialiseras resultaten av klimatforskningen? Kommersialisering är ett sätt att nyttiggöra resultat från klimatforskning. Men långt ifrån all klimatforskning syftar till kommersialisering. Forskningsresultat kan även komma till nytta som underlag till internationella klimatförhandlingar eller inför beslut om klimatpolitiska styrmedel. Regeringen framhåller i forskningspropositionen att svenska forskningsresultat alltför sällan har lett till kommersialisering.164 I propositionen, som också ställt sig bakom, anförde regeringen att forskningsresultat ska komma till nytta och kommersialiseras i högre utsträckning än tidigare.165 Enligt en ändring i högskolelagen 2009 ingår numera nyttiggörande av forskningsresultat i den så kallade samverkansuppgiften för universitet och högskolor.166 Inom miljöteknikområdet är det också tydligt att regeringen har höjt sina ambitioner när det gäller kommersialisering genom en särskild satsning på miljöteknik för att bland annat öka exporten av svensk miljöteknik till andra länder.167 För energiforskningen är ett mål att bidra till en energiomställning genom kommersialisering.168 Enligt Energimyndighetens strategi för 2008/09:50 s. 19. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4 s. 136, rskr. 2008/09:160. 166Högskolelagen (1992:1434). 167Regeringen (2011) Strategi för utveckling och export av miljöteknik 20112014. Regeringen ska enligt promemorian presentera en nationell innovationsstrategi . 2004/05:1 utg.omr. 21, bet. 2004/05:NU3, rskr. 2004/05:120. Senast bekräftat i prop. 2011/12:1 utg.omr. 21, bet. 2011/12:NU3, rskr. 2011/12:65. energiforskningen är en prioritering att verka för att uppnå en högre grad av nyttiggörande, kommersialisering och marknadsintroduktion av forskningsresultat.169 Även om regeringen och generellt har uttryckt att kommersialisering och nyttiggörande av forskning är av stor vikt, har regeringen inte redovisat i vilken utsträckning resultaten från svensk klimatforskning faktiskt har kommersialiserats. Varken eller har utvärderat i vilken utsträckning forskningsinsatserna har lett till kommersialisering inom sina respektive ansvarsområden. har ett särskilt ansvar för att verka för att forskningsresultat kommer till nytta för samhället.170 Även Energimyndigheten ska verka för att forskningsresultat inom myndighetens verksamhetsområde kommersialiseras.171 I en rapport om miljöteknik konstaterar att medan på många områden är i framkant när det gäller forskning och utveckling, är kommersialisering av forskningen jämförelsevis låg i . I rapporten hävdar myndigheten att det finns en stor outnyttjad potential i kommersialisering och export av svensk miljöteknik. Rapporten refererar ordföranden i som anser att är nästan sämst i klassen när det gäller att kommersialisera forskningsresultat.172 5.1.1Flera insatser behövs för framgångsrik kommersialisering Det finns inga utvärderingar av i vilken utsträckning klimatforskningen har lett till kommersialisering. har därför bett , och Mistra att ta fram exempel på klimatforskning som har fått statliga forskningsmedel och lett till kommersialisering.173 Finansiärerna har beskrivit vilka faktorer som har varit avgörande för att forskningsresultaten har kommersialiserats. Totalt har finansiärerna tagit fram nio exempel som ligger till grund för analysen. Tre av exemplen finns i faktarutor för att illustrera att det har varit olika faktorer som har varit avgörande för kommersialiseringen i de enskilda fallen.174 169Energimyndigheten (2009) Fokus III. 170Förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem. 171Förordning (2007:1153) med instruktion för . 172Energimyndigheten (2011) Ökad tillväxt inom miljöteknik. ER 2011:07, s. 17. 173Mistra har dock inte svarat på förfrågan. 174Exemplen i faktarutorna har valts ut med utgångspunkt i att de ska representera och därmed illustrera centrala forskningsområden inom forskning om minskning av växthusgaser. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT har staten finansierat forskning, utveckling, prototyper och demonstrationsanläggningar med miljardbelopp för att utveckla biobränslen som ett hållbart alternativ till olja. Biobränslen har biomassa som utgångsmaterial och används storskaligt i fjärrvärme och värmepannor som ett alternativ till olja för uppvärmning av bostäder. Biobränslen kan också användas som drivmedel. Biobränslen är dock ingen ny teknik, exempel finns på att biobränslen användes i oljepannor . Forskning och utveckling om biobränslen har därför handlat om att effektivisera framställningen och förbränningen av biobränslen, göra produktionen storskalig samt att utveckla biobränslen till ett konkurrenskraftigt alternativ till olja och kol. Enligt Energimyndigheten har externa faktorer som pris på olja, koldioxidskatt, användning av kol, stöd till stora kraftvärmeanläggningar och styrmedel som gynnar förnybara energislag framför allt styrt utvecklingen av biobränslen. under oljekrisen påbörjades utvecklingen av biobränslen. när oljan blev billig igen och många kolkraftverk i byggdes var intresset för biobränslen däremot litet. Det var som biobränslen kom att utvecklas till ett konkurrenskraftigt alternativ i förhållande till kol och olja, enligt . En framgångsfaktor för denna utveckling var enligt koldioxidskatten som infördes . En annan framgångsfaktor var att fattade beslut om att ge en miljard i investeringsstöd till kraftvärme och för att utveckla biobränslen som koldioxidskatten infördes. Genom kraftvärmestödet kunde ett tjugotal biobränsleeldade kraftvärmeverk byggas och det var dessa som gjorde det möjligt att utveckla en effektiv produktion av energi från biobränslen, enligt . Oljeersättningsfondens stöd till bland annat torv hade också viss betydelse för utvecklingen. Enligt Energimyndigheten öppnade torvbidragen en marknad för biobränslen. Även elcertifikatssystemet har stimulerat utvecklingen av biobränslen , enligt . Elcertifikatssystemet går ut på att elleverantörerna måste kunna erbjuda viss del förnybar el eller köpa certifikat motsvarande den nivån, vilket gynnar producenter av förnybar el.175 De nio exemplen visar att andra faktorer utöver stöd till forskning och utveckling har varit avgörande för kommersialiseringen. Vilken kombination av faktorer som ligger bakom kommersialisering skiftar dock mellan de olika exemplen. Enligt finansiärerna har viktiga faktorer varit koldioxidskatt, statliga investeringsstöd, tillgång till riskkapital, perioder av högt pris på olja och nya eller skärpta standarder.176 175Energimyndigheten (2009) Ett nytt ben i det svenska energisystemet BioBränsle, ET2009:24. 176Energimyndigheten (2009) Var skåpet ska stå. ET2009:21; (2009) Stark uppbyggnad av kraftsystemet Ett kraftfullt språng, ET 2009:22; (2009) Heta värmepumpar. ET2009:23; (2009) Ett nytt ben i det svenska energisystemet BioBränsle, ET2009:24; (2011) Kompetens avgörande för elkraftssektorns framgång. ET 2011:26; (2011) Affärsutvecklingsstöd som lyfter små och medelstora företag. ET 2011:26; (2011) Begäran om kompletterande information om lyckade insatser för kommersialisering av FoU. Ett av exemplen illustrerar att lagstiftning har haft betydelse för kommersialisering av en särskild typ av solceller, CIGS-solceller (se faktaruta). CIGS-solcellerna kommersialiserades i , och enligt grundaren av företaget var den så kallade inmatningslagen betydelsefull för att olika solcellsföretag skulle etablera sig i Tyskland.177 Lagen innebär i korthet att elföretagen är tvingade att köpa in el från förnybara källor till en fast ersättning, vilket skapade en snabbt växande marknad. CIGS-solceller har utvecklats av Ångströmlaboratoriet vid genom forskningsmedel från och Mistra. CIGS-solceller tillverkas av andra material än traditionella solceller som tillverkas av kisel. Tillverkningstekniken är enklare och cellerna tunnare och de blir därmed billigare än traditionella solceller. Verkningsgraden är dock något lägre. Forskning i för att utveckla solcellen kan spåras och pågår än . Produkten har vidareutvecklats av ett företag som har fått bidrag från för att skala upp produktionen. CIGS-solcellerna tillverkas av ett tyskt bolag som bildades när ett annat tyskt företag investerade i det svenska bolaget. äger investeraren av bolaget. Enligt Energimyndigheten var en avgörande framgångsfaktor för kommersialiseringen av CIGS-solcellerna varit att stöd gick till en FoU-verksamhet med huvudsyfte att starta tillverkning av solceller. Enligt grundaren av företaget var de främsta framgångsfaktorerna att det från början fanns en vilja att utveckla en produkt som skulle ut på marknaden och att flera personer i företagets styrelse kom från näringslivet som företaget hade en koppling till universitet. En annan viktig förutsättning var att företaget hittade en investerare i Tyskland.178 Ett annat exempel indikerar att krav på och subventioner till förnybar energi var viktiga framgångsfaktorer för att en solcellsdriven värmepump, utvecklad av svenska forskare, kommersialiserades i (se faktaruta). Enligt var en annan central framgångsfaktor att det svenska företaget som hade utvecklat värmepumpen fick stöd från riskkapitalister.179 Exemplen illustrerar att det är många faktorer och styrmedel utöver forskningsstöd som behövs för att resultat från forskning och utveckling ska nå kommersialisering. 177Intervju med , forskare vid Ångströmlaboratoriet ,och grundare av företaget som utvecklade CIGS-solcellerna, . 178Energimyndigheten Goda exempel på forskningsprojekt som finansierat som lett till kommersialisering (till exempel nya förbättrade produkter eller prototyper). , Begäran om kompletterande information om lyckade insatser för kommersialisering av FoU. Intervju , forskare vid Ångströmlaboratoriet, , och grundare av företaget som utvecklade CIGS-solcellerna, . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Ett svenskt företag har utvecklat en soldriven värmepump genom Forska och Väx-program. Tekniken fungerar som ett komplement till solfångare när det finns ett behov av att lagra energi. Utöver att värmepumpen kan ge värme kan den också generera gratis kyla under den varma delen av dygnet. Värmepumpen tillverkas i företagets egen fabrik i och produkten säljs i 17 olika länder. pekar på flera faktorer som har varit avgörande för företagets framgång. En faktor är att företagets teknik är relativt enkel och lätt att skala upp. Tekniken går dessutom att använda på många olika områden, exempelvis elfria kylskåp, luftkonditionering i bilar, uppvärmning av pooler samt för att kyla hus. Den kräver heller inga dyra eller kritiska råvaror. En annan faktor är att företaget har fått stöd av riskkapitalister från och . Vidare har företaget haft en bra marknadskännedom, enligt . Det var tidigt ute med att satsa på som vid tiden för företagets etablering byggde mycket nytt med krav på och subvention till förnybar uppvärmning. Företaget har också arbetat in en marknad i taget.180 5.1.2Exempel på forskning som ännu inte kommersialiserats Det finns även exempel på satsningar som har haft kommersialisering som syfte, men där framgången uteblivit. Statligt stöd till forskning och utveckling för att utveckla biodrivmedel, till exempel etanol, har funnits . Sammanlagt har stödet fram till och med uppgått till närmare 4 miljarder kronor.181 För perioden 20092011 beslutade om en satsning på demonstration och kommersialisering av ny energiteknik, där den största delen avsåg demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel. Satsningen omfattade totalt 875 miljoner kronor.182 Syftet med satsningen är att biodrivmedel ska ersätta fossila drivmedel i fordon. För att kraftigt kunna öka användningen av biodrivmedel i transportsektorn behöver framställningsmetoderna bli mer effektiva genom en utveckling mot andra generationens biodrivmedel. Särskilda satsningar har gjorts för att utveckla tekniken att framställa etanol från biomassa och cellulosa. Totalt har satsats mellan 1993 och 2010.183 181Riksrevisionen (2011) Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2008/09:1 utg.omr. 21 s. 48, bet. 2008/09:NU2, rskr. 2008/09:139. 183Techno-economical evaluation of the ethanol pilot plant in . , , , . Utvärdering av etanolprogrammet, . En genomförd utvärdering av en pilotanläggning för framställning av cellulosabaserad etanol visade att en kommersialisering av tekniken ligger långt bort . Anläggningen har fått medel från , både till investeringar och till drift sedan 2001.184 Enligt Energimyndigheten beror tidpunkten för kommersialisering av etanoltekniken inte på forskning och utveckling utan på övriga styrmedel.185 Utvärderingen pekar på att insatserna för att marknadsföra tekniken har varit för svaga, särskilt med tanke på att syftet är att sälja tekniken. De flesta tekniska mål med verksamheten har uppnåtts, men insatserna för kommersialisering har inte varit lika framgångsrika. Enligt utvärderarna borde pilotanläggningens ägare ha haft en tydligare strategi för att göra tekniken känd bland tänkbara finansiärer och samarbetspartner. Externa finansiärer och samarbetspartner är nödvändiga för att tekniken ska kunna utvecklas mot en mer storskalig produktion och i förlängningen kommersialisering.186 5.2Om grön teknik och förnybar energi anser att klimatforskningen är väsentlig för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och att energiforskningen ska bidra till att nå klimatmålen. För att detta ska vara möjligt måste forskningen leda till teknikutveckling och till att nya produkter kommer ut på marknaden och används. I de flesta beskrivningar av vad som behövs för att nå 2050-målet nämns förnybar energi, transporter och energieffektivisering som de tre viktigaste områdena för teknikutveckling. Nedan redovisas utvecklingen för svenska miljöföretag . har dock inte granskat sambandet mellan klimatforskning och vad forskningen bidrar till i form av omsättning och export från miljöföretag eller utveckling av förnybar energi. Ett sätt att mäta styrka, konkurrenskraft, är att utgå från omsättnings- och exportstatistik.187 Teknikexport är ett av de huvudsakliga måtten på utveckling av ny teknik.188 Vi har valt ut miljöteknikområdena biobränslen, sol, vind, vattenkraft, hållbart byggande och energieffektivisering samt transporter eftersom de är relevanta för klimatmålet. 184Techno-economical evaluation of the ethanol pilot plant in . , , , . Utvärdering av etanolprogrammet, . 185Skriftligt svar från i samband med faktagranskning . 186Techno-economical evaluation of the ethanol pilot plant in . , , , . Utvärdering av etanolprogrammet, . En kartläggning av aktörer, marknader och konkurrenter. ITPS 2008:009 s. 32. 188Nordic (2010) Scoreboard s. 46. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT (SCB) och miljöteknikråd (Swentec) tyder på att både omsättning och export från svenska klimatinriktade miljöteknikföretag har ökat från 2003.189 Omsättningen har ökat från till knappt Även exporten från klimatinriktade miljöteknikföretag har ökat, från drygt 9 miljarder till 21 miljarder . Tabell 2 Omsättning i mnkr i svenska klimatinriktade miljöteknikföretag 20032009 Källa: Swentec/SCB. Tabell 3 Export i mnkr i svenska klimatinriktade miljöteknikföretag 20032009 Källa: Swentec/SCB. 189SCB och Swentec har arbetat med en miljöteknikdatabas där samtliga miljöteknikföretag ingår och där dessa delas in i områden för att kunna analyseras mer detaljerat och systematiskt. Swentecs databas innehåller miljöteknikföretag från SCB:s miljöföretagsdatabas. Swentecs arbete är nu avslutat. Efter att Swentec lades ned /11, är det inte längre någon som har ett utpekat ansvar för att följa upp svenska miljöteknikföretag. Det finns få internationella studier som gör det möjligt att jämföra med andra länder när det gäller klimatrelaterad miljöteknik. Världsnaturfonden (WWF) i har genomfört två internationella undersökningar om hur det går för gröna tekniker i världen genom att följa upp produkternas försäljningsvärde.190 I undersökningen hamnade på 19:e plats internationellt, medan till exempel låg på 5:e plats och på 15:e plats. Till 2010 hade haft en något sämre utveckling än andra länder och låg på 21:a plats. Det saknas underlag för att bedöma hur svensk forskning har bidragit till produktionen av förnybar energi. Nedan redovisas produktion av förnybar energi i . Data från visar att har ökat produktionen av förnybar energi sedan 1998.191 Ökningen kommer i huvudsak från biomassa och vindkraft. Vindkraften har ökat från oljeekvivalenter (toe) till 214 toe och utgjorde då av totala produktion av förnybar energi. Detta kan jämföras med utvecklingen i som har gått från 395 000 toe till 3 322 000 toe och där vindkraften utgjorde av landets produktion av förnybar energi. Även har ökat produktionen av vindkraft från 242 000 toe till 578 000 toe . I var andelen vindkraft av den förnybara energiproduktionen . Tabell 4 Primär produktion av vindkraft i norra . 190Arnoud van der Slot, och Gijs Berkhout (2011) Clean Economy, Living Planet. The race to the top of the global cleantech market. 191Från 14 oljeekvivalenter till 15 oljeekvivalenter . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT produktion av energi från biomassa har varit hög i europeiskt perspektiv, och har ökat , men inte lika mycket som exempelvis i . producerade mindre energi från biomassa än , men hade landet mer än dubbelt så mycket produktion av bioenergi som . Produktionen av solenergi är försumbar i , som i alla europeiska länder förutom och . Regeringen har inte redovisat för i vilken utsträckning svensk klimatforskning har kommersialiserats. och , som har ansvar för kommersialisering inom sina områden, har inte undersökt i vilken grad klimatforskningen har lett till kommersialisering. Det finns dock indikationer på att svensk forskning i relativt liten utsträckning leder till kommersialisering av grön teknik. Förutom statligt stöd till forskning har andra faktorer stor betydelse för att mer klimatvänliga produkter kommersialiseras. Andra styrmedel, förutom forskning och utveckling, ligger bakom framgångsrika kommersialiseringsexempel, exempelvis koldioxidskatt, statliga investeringsstöd, tillgång till riskkapital och perioder av högt pris på olja. Svenska miljöföretag inom klimatteknik har ökat sin omsättning och export. Omsättningen har ökat med . Men i en internationell jämförelse av gröna teknikers försäljningsvärde ligger lägre än flera nordiska länder. produktion av vindkraft har ökat snabbt , men utgör fortfarande en liten andel av produktion av förnybar energi. Ett land som har betydligt mer vindkraft och har ökat produktionen snabbare än . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Klimatforskning är ett centralt klimatpolitiskt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser och nå de långsiktiga klimatmålen. har granskat klimatforskningen, hur mycket pengar forskningen har fått, vilken inriktning den har haft och vilka resultat den har lett till. övergripande slutsats är att klimatforskningen har potential att bidra till klimatmålen. Men det är oklart i vilken utsträckning klimatforskningen faktiskt stöder klimatmålen och bidrar till minskade utsläpp. För att forskningen effektivt ska kunna bidra till de långsiktiga klimatmålen, anser att det behövs en samlad strategi för klimatforskningen som även definierar vad klimatforskning innefattar. Klimatforskningen behöver tydligt samordnas med andra insatser och klimatpolitiska styrmedel för att på ett effektivt sätt ge förutsättningar för att forskningsresultaten i praktiken ska bidra till klimatmålen. Vidare behövs en samlad redovisning av vad klimatforskningen kostar och bidrar till. Klimatforskning är ett av statens största satsningsområden inom klimatpolitiken, vilket understryker behovet av strategisk inriktning, uppföljning och redovisning. 6.1Potential för klimatforskningen att bidra till att nå klimatmålen granskning visar att klimatforskningen tilldelas betydande medel och är en av statens största insatser på klimatområdet. I huvudsak går statens pengar till forskning om att minska utsläppen av växthusgaser. Granskningen visar också att forskningen har gett resultat i form av ett stort antal artiklar och patentansökningar. Det finns därmed en potential för klimatforskningen att bidra till att nå de långsiktiga klimatmålen till 2020 och 2050. 6.1.1Mer pengar till klimatforskningen undersökning av klimatforskningen visar att staten har tillfört klimatforskningen mer pengar. Statlig finansiering av svensk klimatforskning uppgick till . Det utgör av de totala medel som staten beviljade till forskning och utveckling i . Granskningen visar därmed att den statliga finansieringen av klimatforskningen är betydligt mer omfattande än vad Formas och har rapporterat om . Om även medel från EU, kommuner och landsting samt privata aktörer räknas in uppgick forskningsmedlen till , enligt kartläggning. De extra medel som tillfördes klimatforskningen genom regeringens strategiska satsning på klimatforskning 20102012 utgör dock en liten del av statens samlade medel till klimatforskning. omfattade den strategiska satsningen på klimatforskning enbart av de cirka 2 miljarder som totalt gick till klimatforskning. Efter av satsningen var av medlen till den strategiska satsningen på klimatforskning fortfarande oförbrukade.