prop · H0033 · 2012-09-26 00:00:00 — Det är biltrak som växer snabbare i scenariot utan EET, medan spårtrak växer långsammare och busstrak minskar. Miljökonsekvensbeskrivning för Nationell transportplan 2010-2021, med era 2009:100, s. 111. 265Utvecklingen gäller i ett scenario utan investeringarna i den nationella planen. Miljökonsekvensbeskrivning för Nationell transportplan 2010-2021, med era 2009:100, s. 111. 266I tabellen ingår inte persontrak med båt och yg. 267E-post från företrädare för . infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? 6.1.3Eekterna av investeringarna i nationella planen bedömdes av trakverken utifrån ett EET-scenario Trakverken har inte analyserat planens eekter i ett scenario som bygger på planerade och beslutade styrmedel För att beräkna de samlade eekterna av den nationella planen används en så kallad systemkalkyl, som inkluderar alla nya vägar och järnvägar som föreslås i den nationella planen.268 Analyserna visar investeringarnas påverkan på trakvolymerna och därmed kan även dess påverkan på koldioxidutsläppen utläsas. Att beräkna de samlade eekterna är en tidskrävande process som tar stora resurser i anspråk. I regeringens direktiv till trakverken inför åtgärdsplaneringen saknades uppgifter om vilken klimatpolitik regeringen planerade. Som en följd av detta utgick trakverkens systemkalkyl från ett scenario med EET-styrmedel. Myndigheterna bedömde att det skulle vara för tidskrävande att göra en motsvarande analys för ett referensscenario. I stället använde trakverken en så kallad basprognos, där endast de bentliga vägarna ingår, och där de nya investeringarna i planen alltså inte nns med. har inte analyserat planens eekter i ett scenario utan EET-strategins klimatstyrmedel. Därmed saknas uppgifter om planens eekter för koldioxidutsläppen i ett scenario som utgår från de styrmedel som regeringen faktiskt har beslutat om.269 Det bidrar till att regering och riksdag inte har fått en rättvisande bild av de koldioxidutsläpp som följer av den nationella planen. Investeringarna i den nationella planen leder även i ett EET-scenario till att persontransportarbetet ökar Trakverken bedömer att den nationella planen i ett EET-scenario skulle bidra till uppfyllelse av de transportpolitiska målen och därmed innebär ett bidrag till minskad klimatpåverkan. redogör trakverken även för att planen bland annat leder till regionförstoring och allt längre resor, inte minst med bil.270 Enligt trakverkens analys är en direkt konsekvens av att investeringarna i den nationella planen byggs (allt annat lika) att persontransportarbetet ökar med 268I systemanalysen analyseras eekterna av alla nya investeringar som ingår i nationella planen genom att alla nya vägar och järnvägar läggs in i det bentliga infrastrukturnätet. Efteråt görs upprepade trakprognoser för gods och persontransporter. 269Trakverket har inte tagit fram någon prognos för referensscenariot där planens investeringar ingår. E-post från företrädare för . 270Samlad beskrivning Eekter av nationell plan och länsplaner 2010-2021, 2010:124. granskar: hållbar utveckling klimat , varav biltraken står för 1,5 miljarder personkilometer.271 Utan EET bidrar planen till minskad andel kollektivtrak I den nationella planen beskrivs bra kollektivtrak som en förutsättning för att alla individer i samhället ska få sina transportbehov tillgodosedda. beskrivningen leder planförslagen till en förbättrad kollektivtrak och förslagen beräknas öka kollektivtrakandelen.272 visar eektbedömningen av den nationella planen att investeringarna leder till en minskad andel kollektivtrak, eftersom EET-strategin inte är aktuell att genomföra. Den ökning av andelen kollektivtrak som rått under åren 1994- 2006 bryts i och med detta.273 Endast om styrmedlen i EET-strategin skulle införas väntas andelen kollektivtrak öka. Den nationella planen ger längre arbetsresor eektbedömning visar att den nationella planen leder till längre arbetsresor i genomsnitt. Planerna stöder fortsatt regionförstoring och investeringarna medför att antalet arbetsresor ökar över hela Sverige.274 Att trenden med längre arbetsresor förstärks innebär, allt annat lika, en ökad efterfrågan på transporter och ökade koldioxidutsläpp. 6.2Koldioxidutsläpp beaktas men underskattas i systemkalkylen Trakverken bedömer att de totala koldioxidutsläppen från transportsektorn blir lägre som en eekt av investeringarna i den nationella planen.275 Av granskning framgår att de analys- och prognosmodeller som trakverken använder för att mäta eekten av den nationella planen underskattar koldioxidutsläppen i era led. Det har dock inte varit möjligt att bedöma i vilken omfattning koldioxidutsläppen underskattas inom ramen för granskningen. 271Samlad beskrivning Eekter av nationell plan och länsplaner 2010-2021, 2010:124, s. 8. motsvarar av det totala persontransportarbetet. Sirorna återkommer i tabell 4 nedan. 272Samlad beskrivning Eekter av nationell plan och länsplaner 2010-2021, 2010:124, s. 9. 273Samlad beskrivning Eekter av nationell plan och länsplaner 2010-2021, 2010:124, s. 17, 51. 274Samlad beskrivning Eekter av nationell plan och länsplaner 2010-2021, 2010:124, s. 8. 275Samlad beskrivning Eekter av nationell plan och länsplaner 2010-2021, 2010:124, s. 105. infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? 6.2.1 Trakprognoser är viktiga för bedömningen av koldioxidutsläpp Underlag om den framtida efterfrågan på resor och godstransporter tas fram med hjälp av trakprognoser. Trakprognoserna ger både en bild av hur de totala trakvolymerna kommer att utvecklas, och hur efterfrågan förändras mellan olika transportslag. Prognosresultatet styrs till stor del av generella utvecklingsfaktorer som befolkningsökning, förväntad ekonomisk tillväxt och antal förvärvsarbetande.276 Kostnaden för att köra bil, resa kollektivt eller transportera varor har också betydelse för trakprognoserna, liksom tillgången till infrastruktur. Eftersom prognosen för koldioxidutsläpp baseras på trakarbetet (fordonskilometer) och emissionsfaktorer för olika fordon blir uppskattningen av trakvolym utslagsgivande för analysen av hur stora koldioxidutsläpp som följer av den nationella planen. 6.2.2 Ökad vägkapacitet genererar ny trak Efterfrågan på vägtransporter påverkas av utbud på vägar (vägkapacitet) och av utbud och kostnad för alternativa transportsätt, detta kallas att efterfrågan är utbudselastisk.277 Ökad efterfrågan på trak som uppstår som en konsekvens av ökad kapacitet, kallas inducerad efterfrågan på trak. Att efterfrågan på trak påverkas av kapacitetsförändringar är välkänt bland transportforskare och svenska sakmyndigheter.278 I ett formellt utlåtande skriver : Istället för att betona ökad tillgänglighet generellt, vilket ökar efterfrågan på transporter generellt, bör man då betona ökad tillgänglighet till de transportslag som innebär minst klimatpåverkan för olika typer av resor och transporter.279 Det är inte nya vägar i sig, utan den ökade hastigheten och den relativa attraktiviteten med ny vägkapacitet som gör att trakanter använder transportsystemet i större utsträckning. Kapacitetsökning är dock inte den enda faktorn som genererar trakökningar. Trakökning beror även till stor del på omfördelningseekter i transportsystemet, befolkningstillväxt och ekonomisk tillväxt. 276De esta förutsättningar för dessa prognoser hämtas från olika sorts långtidsprognoser till exempel SCB:s befolkningsprognoser och prognoser för ekonomisk utveckling. 277Inducerad trakefterfrågan i dagens modeller för planering av och beslut om infrastruktur, 2011:052. Se även Att hantera inducerad efterfrågan på trak, Trivector Trac 2009:8. 278Naturvårdsverket skriver i sitt utlåtande till att Om man säger att åtgärder ska prioriteras endast på basis av efterfrågan missas en viktig poäng, nämligen att åtgärder i transportsystemet i sig påverkar efterfrågan på transporter (inducerad trak). Inducerad trakefterfrågan i dagens modeller för planering av och beslut om infrastruktur, 2011:052 och Att hantera inducerad efterfrågan på trak, Trivector Trac 2009:8. 279Formellt utlåtande från , . granskar: hållbar utveckling klimat har låtit göra en forskningsöversikt för att sammanfatta kunskapsläget om inducerad efterfrågan på trak.280 I forskningsöversikten beskrivs det sätt på vilket ökad vägkapacitet skapar ny trak. På kort sikt handlar det om utökad reslängd på grund av nya rutter och nya resmål och överyttning från kollektivtrak till vägar. På medellång sikt genereras nya resor då målpunkter281 som inte upplevts som tillgängliga blir det och nyttan av att ha bil ökar. Billinnehavet (och därmed bilanvändningen) ökar också. Eekterna på lång sikt bedöms har störst eekt. Tillgängligheten till arbetskraft och marknader förändrar företagens preferenser för lokaliseringen av arbetsplatser. Ökad tillgänglighet i en vidgad region leder till ett allt mer perifert boende.282 Den ökade utspridningen leder till försämrade förutsättningar för bra och kostnadseektiv kollektivtrak.283 Betydelsen av minskade restider betonas särskilt som en faktor som genererar ökad efterfrågan på transporter.284 Av studien framgår att när restiden minskar ökar trakarbetet på kort sikt med mellan . Den långsiktiga eekten är betydligt större och eekten kan beroende på investeringsobjekt uppgå till mellan 4 och 110 procent.285 6.2.3 Prognoser för persontrak Prognoser för persontransporter tas fram med hjälp av persontransportmodellen . Sampers består av ett system av efterfrågemodeller som behandlar resfrekvens, destinationsval, färdmedelsval och vägval. I modellen ingår alla statliga vägar och järnvägar, samt viktigare kommunala vägar. Sampers är programmerad för att prognostisera hur resmönstren förändras mellan givna start- och målpunkter som en konsekvens av omvärldsförändringar (exempelvis förändrat utbud i transportsystemet).286 280Inducerad trakefterfrågan i dagens modeller för planering av och beslut om infrastruktur, 2011:052. Se även Att hantera inducerad efterfrågan på trak, Trivector Trac 2009:8. 281Målpunkt avser destinationer och resmål. 282Det perifera boendet ger lägre bostadskostnader, som leder till ökad boendeutspridning som leder till längre avstånd och mer trakarbete för en given mängd aktiviteter till exempel resor mellan bostad och arbete. 283Inducerad trakefterfrågan i dagens modeller för planering av och beslut om infrastruktur, 2011:052. Att hantera inducerad efterfrågan på trak, Trivector Trac 2009:8. 284Ett alternativ är att räkna på ökat utbud i form av ökat antal kilometer väg, men för att kunna relatera förändringar i kapacitet till övrigt utbud i transportsystemet nns det en poäng med att räkna på restiderna för olika färdmedelsalternativ. 285Inducerad trakefterfrågan i dagens modeller för planering av och beslut om infrastruktur, 2011:052. Se även Att hantera inducerad efterfrågan på trak, Trivector Trac 2009:8, eller Rodier, 2004, A review of the representation of induced highway in current and land use models. 286Detta gäller dock inte för prognoserna för långväga vägtrak, där utbudet är låst och därför inte påverkar trakefterfrågan. infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? Persontransportprognosen väger inte in hur investeringar i infrastruktur påverkar förutsättningar för externa etableringar Transportsystemet påverkar etableringar av bostäder och företag och förändrar efterfrågan på transporter, vilket i sin tur påverkar efterfrågan på transporter. Sampers väger inte in förändrade markanvändningseekter som kan uppstå av större investeringar.287 Ett illustrerande exempel är en ny investering i form av en förbifart som genererar minskade restider, men som också skapar nya förutsättningar för externa etableringar (exempelvis externa handelscentrum) i städernas utkanter. Eekter av den här typen analyseras inte med dagens verktyg.288 Eftersom sambandet mellan vägtransportarbete och koldioxidutsläpp är starkt innebär det en risk för att koldioxidutsläppen underskattas i de samhällsekonomiska prognosmodellerna. Ökningen av persontransportarbete med bil är troligtvis underskattad En direkt konsekvens av att investeringarna i den nationella planen byggs är att persontransportarbetet ökar med (se tabell 4 nedan). Tabell 4: Persontransportarbete som följer av den nationella planen med EET-scenariot (miljoner personkilometer) Källa: bearbetning av data från Trakverket.289 Kolumnen till höger i tabell 4 visar dierensen i totalt persontransportarbete i EET-scenariot, mellan att genomföra investeringarna i den nationella planen och att inte göra det. Analysen bygger på ett scenario där EET-strategin ska genomföras, vilket inte är planerat.290 Trots att EET-strategin innebär en lägre efterfrågan på biltrak består trakökningen till största del av just biltrak (se tabell 4). Ökningen i persontransportarbete är troligtvis högre än redovisat. 287Miljökonsekvensbeskrivning för Nationell transportplan 2010-2021, med era 2009:100. 288Se exempelvis Inducerad trakefterfrågan i dagens modeller för planering av och beslut om infrastruktur, 2011:052. 289E-post från företrädare för . 290EET-strategin innebär som redovisats i avsnitt 6.1, höga koldioxidskatter. granskar: hållbar utveckling klimat Som framgått ovan har inte trakverken tagit fram någon motsvarande prognos för hur persontransportarbetet påverkas av investeringsplanen i ett scenario utan EET-styrmedel. För beräkningen av den långväga traken är endast förbättringar i utbudet för järnväg medtagna i prognoserna. Utbudet för långväga personbils- och busstrak hålls oförändrat och påverkar därför inte prognoserna.291 6.2.4 Prognoser för godstransporter Prognoser för godstransporter tas fram med hjälp av godstransportmodellen . Samgods innehåller liksom Sampers alla viktigare vägar och järnvägar. Modellen är dock inte lika utvecklad som persontransportmodellen, vilket bland annat har konstaterats i 2010:27.292 Under åtgärdsplaneringen tog trakverken fram prognoser för godstransportarbetet med och utan investeringarna i den nationella planen för att analysera och beskriva eekterna av investeringarna. Nya vägar ingår inte i prognosen över godstransportarbete När trakverken gjorde prognoser över godstransportarbetet ingick inte alla investeringar i den nationella planen. Satsningar för i järnvägssystemet ingår i analysen av eekter på fördelning mellan trakslag som följer av den nationella planen. Däremot har nya investeringar i vägnätet och i sjöfartens infrastruktur inte lagts till i prognosen.293 Det innebär att den relativa nyttan av järnvägsnätet ökar jämfört med nyttan av väg- och sjötransporter. Trakverken bedömde att det inte nns förutsättningar för transportprognoser som inkluderar eekter av investeringar inom samtliga trakslag.294 I prognosmodellerna påverkas inte efterfrågan på godstransporter av utbudet på infrastruktur Prognosmodellerna för godsprognoser är ofullständiga på så vis att efterfrågan på godstransporter inte kan påverkas av ett förändrat utbud av infrastruktur. Investeringarna i den nationella planen genererar endast en omyttning av transporter inom transportsystemet,295 utan att de totala trakvolymerna i prognosen påverkas.296 291Samlad beskrivning Eekter av nationell plan och länsplaner 2010-2021, 2010:124, s. 29. 292Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet, 2010:27. 293Samlad beskrivning Eekter av nationell plan och länsplaner 2010-2021, 2010:124, s. 32. 294Traktekniska handledningen för Sampers/Samkalk (2009). 295Samlad beskrivning Eekter av nationell plan och länsplaner 2010-2021, 2010:124, s. 32. 296E-post från företrädare för . infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? Prognoserna för godstransportarbetet genomfördes i ett scenario med antaganden om kilometerskatt för tung trak och kraftfulla skattehöjningar på diesel (EET), vilket skapar överyttningseekter till järnväg i modellen.297 Utfallet av prognosmodellen blir därför att den nationella planen leder till en överyttning av godstrak från väg till järnväg.298 Med det här sättet att räkna blir eekten av investeringarna i planen (allt annat lika) att godstransporterna på väg minskar med . Detta är anmärkningsvärt och kan jämföras med persontransportprognosen, som ger resultatet att vägtraken ökar som en eekt av planen (se tabell 4 ovan). Godstransporterna på järnväg ökar i prognosmodellen, vilket är en konsekvens av att nya järnvägar ingår i analysen, medan nya vägar inte ingår (se tabell 5 nedan). Tabell 5: Förändring i godstransportarbete som en eekt av investeringarna i nationella planen enligt Samgods-modellen (miljoner tonkilometer) 2020 (utan plan) 2020 (med plan) Källa: bearbetning av data från Planprognos godstrak, med era 2009299 Av tabellen framgår att det totala godstransportarbetet enligt prognosmodellen blir i stort sett oförändrat , oavsett om investeringarna genomförs eller inte. Detta är en eekt av att godsprognosmodellen inte tar hänsyn till den trakökning som följer av ett ökat utbud av transportkapacitet och transportkvalitet. 297Den så kallade EET-strategin innehåller styrmedel som exempelvis kilometerskatt för tung trak (per km i genomsnitt) och höjda bränslekostnader (dieselpris /l) 2006-2020). 298Godsprognoserna identierar överyttningar av godstransporter mellan olika trakslag. Med investeringarna i planerna ökar gods på järnväg, medan väg och sjöfart minskar. Se Samlad beskrivning Eekter av nationell plan och länsplaner 2010-2021, 2010:124, s. 32. 299Se Samlad beskrivning Eekter av nationell plan och länsplaner 2010-2021, 2010:124. Minskningen beror sannolikt på överyttningar av trak, där vissa färdval blir kortare med investeringsplanen. Observera att det inte innebär en nettominskning av godstransportarbetet totalt sett, här diskuteras de prognostiserade eekterna av planen. granskar: hållbar utveckling klimat Ofullständig analys av godstransporter ger skenbart minskade koldioxidutsläpp i trakverkens prognosmodeller Figuren nedan illustrerar hur koldioxidutsläpp från olika delar av transportsektorn påverkas av investeringarna i den nationella planen. Som framgått ovan tar trakverkens prognoser för personbiltrak viss hänsyn till att tillgången till infrastruktur påverkar efterfrågan på resor.300 Vägtraken förväntas öka som en eekt av planen, och så även koldioxidutsläppen från personbilar (blå stapel). Eekten skulle vara ännu större om trakverken hade gjort analysen i ett scenario som utgår från planerade koldioxidskatter och andra åtgärder, istället för som från EET-strategin. För de tunga godstransporterna (svart stapel) är förutsättningarna annorlunda. Som nämns ovan tar inte godsprognosmodellen hänsyn till att nya vägar eller ökad tillgång till infrastruktur påverkar efterfrågan på Resultatet i prognosmodellen blir att utbyggnaden av vägnätet ger färre godstransporter (mätt i tonkilometer) på väg och även minskade koldioxidutsläpp från tung lastbilstrak, vilket sannolikt är felaktigt. Figur 12: Eekter på koldioxidutsläpp (tusen ton) av investeringarna i den nationella planen enligt prognosmodellerna, fördelat på trakslag . Buss lastbil utan släp; - Lastbilar med släp, - Inrikes yg, - Källa: bearbetning av Dokumentation av beräkningar av koldioxidutsläpp för olika scenarion i åtgärdsplaneringen, WSP 300Se avsnitt 6.2.2 om hur tillgången till infrastruktur påverkar efterfrågan och hur modeller väger in detta. infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? Trakverkens bedömning av planens samlade eekter på koldioxidutsläppen under förutsättning att EET-strategin genomförs är att planen ger en nettominskning av koldioxidutsläpp. Personbiltrakens utsläpp ökar med koldioxid , medan utsläppen från tunga lastbilar minskar med koldioxid . Den ofullständiga prognosen301 av godstransporternas utveckling, och därmed av dess koldioxidutsläpp, tar i prognosmodellen till stor del ut eekten av de ökade utsläppen från personbilar. 6.2.5 Banavgifter påverkar efterfrågan på järnvägstransporter Under åtgärdsplaneringen efterfrågade regeringen särskilt alternativa nansieringslösningar för att utöka den statliga planeringsramen. Som en del i detta angav regeringen i inriktningspropositionen att det nns utrymme för att höja banavgifterna.302 De ökade intäkterna skulle enligt regeringen utgöra tillskott till nansieringen av ökade insatser för drift och underhåll. I fastställelsen av den nationella planen skrev regeringen att utveckling av banavgifterna kommer att leda till successivt ökade avgiftsnivåer. Intäkterna från banavgifter beräknades sammantaget uppgå till (2010-2021), vilket är mer än dubbelt så mycket som de som gällde enligt avgiftsnivå.303 I gur 13 redovisas förslag på hur banavgiftsuttaget skulle kunna implementeras fram . 301Ofullständig så till vida att analysen inte väger in tillkommande väginvesteringar eller ökad efterfrågan som en konsekvens av ökade transportmöjligheter. 302Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt, prop. 2008/09:35, Höjda banavgifter och deras eekter i ett trakslagsövergripande perspektiv, 2011:080. 303Åtgärdsplanering för transportsystemet 2010-2021, regeringens skrivelse 2009/10:197. granskar: hållbar utveckling klimat Figur 13: exempel på banavgiftsuttag (, prisnivå) Källa: Höjda banavgifter och deras eekter i ett trakslagsövergripande perspektiv, Eekter av höjda banavgifter ingick inte i analysen Under arbetet med den nationella planen gjordes inga analyser av eekterna av banavgiftshöjningen på transportarbetet.304 I efterhand har dock gjort en utvärdering: Avgifternas andel av fordonskostnaderna ökar för godstraken från till i genomsnitt . Motsvarande uppgifter för persontraken är en ökning från 4 till 11 procent.305 Enligt utvärdering blir resultatet av de höjda avgifterna att persontransportarbetet på järnväg minskar () och att godstransportarbetet på järnväg minskar (omkring 1 miljard tonkilometer). slutsats är att de höjda banavgifterna kommer att leda till en överyttning av transportarbete från järnväg till främst vägtransporter. Sammantaget innebär det att åtgärdsplaneringen överskattar trak på järnväg och underskattar transporter på väg. Det innebär att koldioxidutsläppen till följd av den nationella planen även i detta avseende har underskattats. 304Orsaken till detta var att inte bedömde att man hade tillräckliga modeller för detta. Höjda banavgifter och deras eekter i ett trakslagsövergripande perspektiv, 2011:080. 305Höjda banavgifter och deras eekter i ett trakslagsövergripande perspektiv, 2011:080. infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? 6.2.6 Prognoser över koldioxidutsläpp från nya personbilar I samband med åtgärdsplaneringen gav trakverken konsultföretaget i uppdrag att ta fram en bilparksprognos för , även i detta sammanhang med utgångspunkt i EET-strategin. Verken ville att kalkylerna skulle väga in den eekt som EET-strategins klimatstyrmedel ck på bilparkens sammansättning, inte minst eftersom en högre koldioxidskatt styr konsumenter att välja mer bränslesnåla fordon. Prognosen innefattar andel användning av olika drivmedel och bränsleförbrukning för olika fordon, liksom bilparkens genomsnittliga körkostnader och genomsnittliga koldioxidutsläpp per kilometer . Prognosen har legat till grund för de samhällsekonomiska kalkylerna och redovisningen av klimatpåverkan i den nationella planen.306 har granskat hur bilparksprognosen togs fram och vilka utgångspunkter och antaganden som låg till grund för resultaten. Optimistiskt antagande om introduktion av elbilar i den nationella planen Under åtgärdsplaneringen antogs att andelen laddhybrider skulle uppgå till av nybilsförsäljningen och av hela den svenska bilparken, vilket motsvarar drygt 400 000 laddhybrider. I samband med den forskningsöversikt som låtit genomföra har ett ertal experter på området intervjuats. Samtliga bedömare menar att andelen batterielbilar och laddhybrider kommer att uppgå till mellan några procent och av bilparken år 2020.307 studie visar motsvarande bild.308 Myndigheten uppskattar att det kommer att nnas omkring 85 000 laddhybrider och batterielbilar i , vilket motsvarar av bilparken.