prop · GZ03166 · 2012-06-27 00:00:00 — Betydande resurser har avsatts till olika åtgärder för att motverka mäns våld mot kvinnor. Det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra har stått i fokus och tre handlingsplaner har tagits fram på området. Regeringen har även tillsatt en nationell samordnare för att åstadkomma en kraftsamling för att motverka våld och andra över- grepp i nära relationer. Inom område har flera åtgärder vidtagits för att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor, våldsutövare och barn som bevittnat våld, bl.a. har lagstiftningen förtydligats och tillsynen på området förstärkts. kommer fördelas till kommunerna för prestationsbaserade insatser och ska avsättas för att stödja föreningar som bedriver verksamhet på lokal nivå på området. Regeringens bedömning: Folkhälsoarbetet bör vara kunskapsbaserat för att uppnå en långsiktig förbättring av befolkningens hälsa. Det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete som bedrivs på såväl nationell som regional och lokal nivå bör därför söka stöd i såväl forskning som praktisk erfarenhet. Kunskap om vad som är tillämp- bart och praktiskt möjligt att genomföra är av stor betydelse. Kun- skapen om effektiva åtgärder bör öka. Skälen för regeringens bedömning: Ett arbete för att på ett bestående sätt främja hälsa och förebygga sjukdom förutsätter ett systematiskt, kun- skapsbaserat och långsiktigt arbete. En viktig uppgift för staten är att verka för en effektiv kunskapsstyrning, dvs. att utveckla, analysera, sammanställa och sprida kunskap om effektiva metoder för att stödja individer som vill förändra sina levnadsvanor och för att främja utveck- lingen av hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande miljöer. 4.8.1 Utvecklad modell för kunskapsstyrning folkhälsoinstitut, , och Tand- vårds- och läkemedelsförmånsverket har haft i uppdrag att utveckla en nationell modell för kunskapsstyrning inom hälso- och sjukvårds- Uppdraget gällde utveckling av ett myndighetsgemensamt arbetssätt för att hantera områden där det finns begränsad eller otillräck- lig kunskap och koordinering av myndigheters verksamhetsplanering när Skr. 2011/12:166 det gäller kunskapsstyrning. I redovisningen av uppdraget lämnades ett förslag till en nationell modell som beskriver processen för kunskapsstyrning. Myndigheterna har en samordningsgrupp som spelar en viktig roll i kunskapsstyrningsarbetet och myndigheterna föreslår en uppdaterad uppdragsbeskrivning för denna. 4.8.2Utvecklat system för evidensgradering fick i uppdrag att i samverkan med och utreda om och hur evidensgraderingsmetoden GRADE kan användas för värdering av metoder på folkhälsoområdet eller föreslå vilket annat evidensgraderingssystem som bör användas. Grundat på den analys som presenterade har myndigheten före- slagit att GRADE ska användas för värdering av vetenskapligt stöd för insatser på folkhälsoområdet tillsammans med rekommendationer. För en beslutsfattare är det inte alltid tillräckligt att enbart få information om det vetenskapliga stödet för en viss åtgärd. Även andra aspekter kan behöva inkluderas i ett beslutsunderlag. Sådan information kan vara bedöm- ningar av storleken på de effekter som förväntas, kostnader i förhållande till nyttan, etiska frågor m.m. Det är därtill inte alltid de insatser där det finns tillgång till flest högkvalitativa studier som är mest betydelsefulla för att förbättra hälsan. Rekommendationer är därför viktiga för att kunna uttala sig om en insats i de fall där det vetenskapliga underlaget är begränsat. Graden av vetenskapligt stöd är således inte tillräckligt för att utforma rekommendationer. GRADE innefattar ett enkelt system för utformning av rekommendationer, men det krävs ytterligare utvecklings- arbete för att utforma rekommendationer inom folkhälsoområdet i . har därför fått i uppdrag att utreda utform- ningen av ett transparent system för rekommendationer på folkhälso- området. har också fått i uppdrag att utreda konse- kvenserna för myndigheten av att arbeta med evidensgradering. Båda uppdragen ska slutredovisas . 4.8.3Ökad användning av öppna jämförelser Regeringen beslutade om en strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom och hälso- och sjukvården. Öppna jämförelser är ett av de viktigaste redskapen för att driva utvecklingen inom dessa områden framåt. Motsvarande behov finns även när det gäller insatser för att förbättra folkhälsan. Öppna jämförelser Folkhälsa genomfördes första gången i sam- arbete mellan Kommuner och Landsting (SKL), Statens folk- hälsoinstitut och . fick i uppdrag att i samverkan med och i samråd med SKL genomföra en förstudie av hur öppna jämförelser inom folkhälsoområdet kan utvecklas . I uppdraget ingick bl.a. att peka på vilka behov som finns när det gäller att vidareutveckla befintliga och utveckla nya datakällor som kan användas för öppna jämförelser inom folkhälsoområdet. Som ett resultat av uppdragsredovisningen fick i uppdrag att, i samverkan med och i samråd med SKL, utveckla och redovisa öppna jämförelser för den hälsoinriktade hälso- och sjukvården. Uppdraget ska redovisas . Ett viktigt underlag för en vidareutveckling av öppna jämförelser inom folkhälsoområdet är resultaten från nationella folk- hälsoenkät Hälsa på lika villkor. Enkäten består inte av ett tillräck- ligt stort urval för att resultaten ska kunna brytas ner på kommunnivå så att öppna jämförelser blir möjliga. Regeringen gav därför i uppdrag att genomföra en förstudie om förutsättningarna för att utvidga enkäten. bedömer att en sådan utvidgning är möjlig men bör genomföras först . har därför fått i uppdrag att förbereda en utökning av enkäten i enlighet med förslaget i förstudien. Uppdraget ska redovisas . har fått i uppdrag att i samverkan med och föreslå hur arbetet med öppna jämförelser inom folk- hälsoområdet bör läggas upp så att nästa redovisning kan ske . Uppdraget ska redovisas . 4.8.4Utvärdering av uppföljningssystemet för folkhälsopolitiken antog propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) som bl.a. innehöll ett övergripande nationellt mål för folk- hälsoarbetet. Det övergripande målet följs upp i en mål- och uppföljningsstruktur med elva målområden. De elva målområdena grupperar hälsans bestämningsfaktorer, dvs. de faktorer i människors livsvillkor och vanor som har störst betydelse för folkhälsan. Bestäm- ningsfaktorerna inom varje område har valts för att det inom dessa områden finns vetenskapligt underlag som visar att avsaknaden av in- satser från samhällets sida kan leda till ohälsa. Regeringens resultatstyrning har förändrats, vilket bl.a. har inneburit att den tidigare verksamhetsstrukturen, och därmed uppdel- ningen i politikområden och verksamhetsområden har avskaffats. Rege- ringens mål är att få till stånd en strategisk och flexibel styrning av myndigheter och verksamheter genom att i högre grad utgå från myndig- heternas instruktionsenliga uppgifter. Den förändrade styrningen på- verkar förutsättningarna för det nationella uppföljningssystemet för folk- hälsopolitiken. I propositionen En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110) aviserades att möjligheterna till en effektiv utvärdering av insatser utifrån gällande mål- och uppföljningsstruktur noga skulle följas upp och vid behov skulle regeringen återkomma med förslag till ändringar i denna struktur. Statskontoret har därför fått i uppdrag att utvärdera uppfölj- ningssystemet för den nationella folkhälsopolitiken. Om behov finns ska statskontoret föreslå ändringar i syfte att göra systemet mer ändamåls- enligt och effektivt. Uppdraget ska redovisas . Den svenska folkhälsorapporteringen utgör ett viktigt underlag för poli- tiker och andra beslutsfattare på nationell, regional och lokal nivå inom olika samhällssektorer. Av tradition har det väl förspänt när det gäller möjligheterna att producera statistik och analyser inom folkhälso- området. Det finns ett stort antal register med data och det genomförs undersökningar av olika former av levnadsförhållanden och levnads- vanor. De största svenska aktörerna på området är och och, när det gäller utförandet av undersökningar, . Det är angeläget att de resurser som används för folkhälsorapportering och förmedling av statistik och analyser inom folkhälsoområdet används på ett effektivt sätt. Dels ska de redovisningar som görs vara relevanta och efterfrågade och på ett ändamålsenligt sätt kommuniceras till användarna på nationell, regional och lokal nivå, dels ska de produceras på ett så effektivt sätt som möjligt, där de inblandade aktörerna sam- verkar på ett sådant sätt att resursåtgången minimeras. I syfte att ytterligare målgruppsanpassa och effektivisera folkhälso- rapporteringen gavs och i uppdrag att gemensamt utreda om samverkan mellan olika aktörer i fråga om framtagandet av svensk folkhälsorapportering kan förbättras i syfte att bättre utnyttja tillgängliga resurser och datamängder. Myndigheterna utvecklade därefter samarbetet utifrån förslagen i redovisningen och överlämnade en gemensam långsiktig plan för samordnad folkhälsorapportering. Fortsätt- ningsvis kommer och att gemensamt producera årliga rapporter om folkhälsans utveckling samt fördjupade tematiska rapporter som behandlar en viss grupp i befolk- ningen. Den första gemensamma tematiska rapporteringen redovisas och behandlar barn och unga. har dess- utom utvecklat redovisningen av folkhälsodata bl.a. genom en webbase- rad folkhälsoatlas. 4.8.6Utveckling av folkhälsoekonomiska bedömningar Det är angeläget att öka kunskapen om vad som är ett kostnadseffektivt folkhälsoarbete. Det är viktigt att beslutsfattare vet vilka metoder som ger resultat, vilka sambanden är mellan insats och resultat, hur stora effekterna i så fall är samt om de står i rimlig proportion till kostnaderna. Genom hälsoekonomisk analys och utvärdering av folkhälsoarbetet kan olika insatsers effektivitet jämföras. Det är först då som de ekonomiska argumenten för samverkan och förebyggande insatser framträder tillräck- ligt tydligt. Kortsiktiga prioriteringar leder till ineffektivt resursut- nyttjande. En ond cirkel riskerar då att uppstå, där hjälpbehövande inte får stöd, vilket genererar högre kostnader längre fram och ännu sämre möjligheter att ge tillräckliga insatser. En av de viktigaste förutsätt- ningarna för att kunna bryta detta mönster är att man klargör vilka sam- hällsekonomiska konsekvenser olika handlingsalternativ får. folkhälsoinstitut har därför fått i uppdrag att genomföra en förstudie av hur metodiken för samhällsekonomiska bedömningar av åtgärder inom Skr. 2011/12:166 folkhälsoområdet kan utvecklas . 4.8.7Kvalitet och kunskapsutveckling inom område Inom kommunerna är arbetet med riktlinjer och kunskapsstyrning ännu inte lika etablerat som inom hälso- och sjukvården. Det pågår därför ett långsiktigt arbete föra att utveckla kunskap och kvalitet inom social- tjänstens område. Inom ramen för regeringens överenskommelse med Kommuner och Landsting Stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom pågår ett flertal satsningar i syfte att stärka möjligheter och förmåga att skapa och använda relevant kunskap. Ytterligare satsningar på området är t.ex. utveckling av öppna jämförelser, e-hälsa, utveckling av kvalitetsregister och en gemen- sam informationsstruktur. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Adelsohn , , , , , , Hatt, Regeringen beslutar proposition 2011/12:166 En folkhälsopolitik med människan i centrum