prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — Nettoförändring av antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning, fördelat efter in- och utflöde.............................................................................. Genomsnittlig sökaktivitet för arbetslösa och programdeltagare...................... Utflödet från jobb- och utvecklingsgarantin som andel av de kvarstående i Utflödet från jobbgarantin för ungdomar ........................................................... 6.3 BNP-tillväxt i , euroområdet och ...................................................... 6.4 Sysselsättningen i , euroområdet och ................................................ 6.5 Brist på arbetskraft och sysselsättningstillväxt...................................................... 6.6 Antal arbetade timmar ............................................................................................ 6.8 Produktivitet i näringslivet ..................................................................................... 6.9 BNP-, arbetsmarknads- och produktivitetsgap..................................................... 6.10 Svensk BNP ........................................................................................................... Bidrag till BNP-tillväxt från total inhemsk efterfrågan ...................................... Hushållens konsumtion, disponibel inkomst och sparkvot............................... Fasta bruttoinvesteringar som andel av BNP ...................................................... Svensk export och global varuhandel................................................................... Exportorderingång och exportorderstock........................................................... Exportmarknadsandelar som andel av global export .......................................... Ett urval av sysselsättningsindikatorer................................................................. BNP, arbetade timmar och sysselsättning............................................................ Faktisk och potentiell sysselsättning med och utan politik ............................... BNP-gap, sysselsättningsgap och timgap ............................................................ Andel sysselsatta i näringslivet varu- resp. tjänsteproducenter samt i Arbetskraft och sysselsatta .................................................................... Löneökningar i hela ekonomin............................................................................. Reallön och nominell lön ..................................................................................... Enhetsarbetskostnad, produktivitet och löner ................................................... Arbetade timmar, timlön och lönesumma ............................................................ Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete................ Antal personer som betalar statlig inkomstskatt.................................................. Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetspriser ............................................... Skatt på företagsvinster .......................................................................................... Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från Utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program samt antalet helårsekvivalenter i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program 20112016 .................................................. Utgifter för sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning samt antalet helårsekvivalenter i sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning 20112016............ Skatteintäkter och statsbidrag 20022016............................................................. Konsumtion i löpande priser.................................................................................. Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extraordinära poster i kommuner och landsting ................................................................................... konsumtion och kostnader i fasta priser ........................................... Kommunalt finansierad sysselsättning och sysselsättning i kommunsektorn.... Kommunfinansierad sysselsättning som andel av totala sysselsättningen i Antalet kommunalt finansierade arbetstimmar .................................................... Produktivitet i kommunsektorn............................................................................ Skulder i kommuner, kommunkoncerner och staten........................................... Soliditeten i kommuner och kommunkoncerner ............................................... Skulden i olika kommunkoncerner 2010, inklusive pensionsåtagandet Skulden i kommunkoncernen inklusive pensionsåtagandet utanför Soliditeten i olika kommunkoncerner 2010, inklusive pensionsåtaganden Soliditeten i kommunkoncernen inklusive pensionsåtaganden utanför Den offentliga sektorns finansiella sparande ...................................................... Inkomster och utgifter ......................................................................................... Statens budgetsaldo 20002016 ........................................................................... Utveckling av inkomstindex och balansindex..................................................... Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt finansiella Den offentliga sektorns tillgångar och skulder................................................... Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet ............................................... Statsskuldens utveckling 20002016 ................................................................... Den konsoliderade bruttoskulden....................................................................... Utgiftstak och takbegränsade utgifter................................................................. Kommunsektorns resultat och finansiella sparande........................................... Andel kommuner och landsting som redovisat nollresultat eller överskott Resultat före extraordinära poster i kommuner och landsting........................... Statsskuld 2007 och 2011...................................................................................... Förändring i folkmängd efter ålder mellan 20102050....................................... Offentligt nettobidrag per person efter ålder 2008............................................. Offentliga preliminära inkomster och utgifter 20002099................................. Finansiellt sparande i grundscenariot 20002099................................................ Nettoskuld och Maastrichtskuld 20002099....................................................... Primärt finansiellt sparande vid försvårad kris 20002099 ................................. Primärt finansiellt sparande med högre efterfrågan 20002099 ......................... 13.10 Primärt finansiellt sparande med ett längre arbetsliv 20002099 ..................... 13.11 Primärt finansiellt sparande vid försämrat utgångsläge 20002099 ................. 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budget- politiken (avsnitt 3), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen (avsnitt 2.1 och 14.2), 3.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 1 respektive utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning (avsnitt 14.1.1), 4.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 1 respektive utgiftsområde 24 Näringsliv (avsnitt 14.1.2), 5.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv respektive utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning (avsnitt 14.1.3), 6.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning respektive utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (avsnitt 14.1.4), 7.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning respektive utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (avsnitt 14.1.5), 8.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård respektive utgiftsområde 1 (avsnitt 14.1.6). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att tilläggsbestämmelserna 4.6.5, 4.6.8, 4.6.9 och 5.12.1 till riksdagsordningen1 ska ha följande lydelse. 1.äktenskaps-, föräldra-, ärvda-, handels-, jorda- och utsökningsbalkarna och lagar som ersätter eller anknyter till föreskrifter idessa balkar, i den mån ärendena inte tillhör ett annat utskotts beredning, 3.bolags- och föreningsrätt, 9 lagstiftning i andra ärenden av ska bereda ärenden om 1.äktenskaps-, föräldra-, ärvda-, handels-, jorda- och utsökningsbalkarna och lagar som ersätter eller anknyter till föreskrifter idessa balkar, i den mån ärendena inte tillhör ett annat utskotts beredning, 3.bolags- och föreningsrätt, 9 lagstiftning i andra ärenden av 1 Riksdagsordningen omtryckt 2007:726. allmänt privaträttslig beskaffenhet, allmänt privaträttslig beskaffenhet, 10. bostadspolitik, 10. bostadspolitik, 11. vattenrätt, 11. vattenrätt, 12. bebyggelseplanläggning, 12. bebyggelseplanläggning, 13. byggnadsväsendet, 13. byggnadsväsendet, 14. fysisk planering samt 14. fysisk planering samt utgiftsområde 18 Samhällsplanering, utgiftsområde 18 Samhällsplanering, 1. allmän försäkring, 1. allmän försäkring, 2. allmän pension, 2. allmän pension, 3. arbetsskadeförsäkring, 3. arbetsskadeförsäkring, 4. ekonomiskt stöd åt 4. ekonomiskt stöd åt 5. svenskt medborgarskap samt 5. svenskt medborgarskap samt 6. migration. 6. migration. och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och och 12 Ekonomisk trygghet för barn bereds av socialförsäkrings- familjer och barn bereds av 1. omsorger om barn och ungdom 1. omsorger om barn och ungdom i den mån ärendena inte tillhör ett i den mån ärendena inte tillhör ett annat utskotts beredning, annat utskotts beredning, 2. omsorg om äldre och 2. omsorg om äldre och personer 3. åtgärder mot missbruk och 3. åtgärder mot missbruk och 4. alkoholpolitiska åtgärder, 4. alkoholpolitiska åtgärder, 5. hälso- och sjukvård samt 5. hälso- och sjukvård samt 6. sociala ärenden i övrigt. 6. sociala ärenden i övrigt. utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård 2 Senaste lydelse 2010:867. och social omsorg bereds av socialutskottet. och social omsorg bereds av socialutskottet. Statsutgifterna ska hänföras till finansförvaltning, 3 Skatt, tull och finansförvaltning, 3 Skatt, tull och Internationell samverkan, 6 Försvar Internationell samverkan, 6 Försvar Internationellt bistånd, 8 Migration, Internationellt bistånd, 8 Migration, 9 Hälsovård, sjukvård och social 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Integration och för familjer och barn, 13 Integration jämställdhet, 14 Arbetsmarknad och och jämställdhet, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 15 Studiestöd, 16 samt konsumentpolitik, 19 Regional tillväxt, 20 Allmän miljö- och tillväxt, 20 Allmän miljö- och 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska m.m. och 27 Avgiften till Europeiska Beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som ska innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om statens budget . 3 Senaste lydelse 2010:867. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 3 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Sammanfattning Jobb och välfärd Den europeiska skuldkrisen fördjupades . Risken för att högt skuldsatta länder skulle ställa in betalningarna under oordnade former var överhängande. Ett intensivt arbete inom EU för att avvärja den akuta krisen har stabiliserat situationen. är dock osäkerheten stor. Höstens fördjupade skuldkris i euroområdet har haft en dämpande inverkan på de globala tillväxtutsikterna, framför allt . Den svagare utvecklingen i omvärlden dämpar också tillväxtutsikter. I takt med att förtroendet för ekonomin hos hushåll och företag stärks när situationen på de finansiella marknaderna fortsätter att stabiliseras väntas en gradvis ökning av efterfrågan. Genom att värna starka offentliga finanser, förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och förbättra förutsättningarna för företagande har skaffat sig bättre förutsättningar att hantera finans- och skuldkrisen. Kraftiga stabili- seringspolitiska insatser har genomförts utan att äventyra förtroendet för överskottsmålet. Stabila offentliga finanser garanterar välfärden Stabila offentliga finanser är en grundförutsätt- ning för regeringens ekonomiska politik. ska stå stabilt när det är oroligt i omvärlden. Medborgarna ska kunna vara säkra på att skolor, barnomsorg och sjukvård fungerar även under svåra tider. Genom en ansvarsfull politik, där överskottsmålet upprätthålls och utgiftstaket inte överskrids, säkrar vi ordning och reda i eko- nomin och en fortsatt trygg grund för att möta framtida utmaningar. Flertalet skuldtyngda länder inom EU behöver fortsätta skuld- saneringen och genomföra viktiga struktur- reformer. Risken för nya vågor av ekonomisk och finansiell oro är alltjämt påtaglig. har därför behov av goda säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna för att ha tillräckliga resurser för att hantera en eventuell fördjupad kris. En politik för full sysselsättning Det viktigaste målet för regeringens ekonomiska politik är full sysselsättning. Utformningen av politiken har tagit sin utgångspunkt i att få fler i arbete och färre som står utanför arbetsmarknaden. Sammansättningen av åtgärder har skiftat över åren, bl.a. beroende på kraftiga svängningar i konjunkturen i spåren av finans- och skuldkrisen. Men inriktningen har varit tydlig regeringen har satt jobben främst. Sysselsättningen har ökat med 96 000 personer 2011 och med 213 000 personer . Sysselsättningsgraden är i EU:s absoluta toppskikt. har utanförskapet minskat med motsvarande omkring 225 000 personer . Sämre konjunkturutsikter i skuldkrisens spår försvagar utvecklingen på arbetsmarknaden. Detta ska motverkas. När länder i omvärld tvingas skära ner i välfärden och höja skatter för hushåll och företag, kan genom aktiva insatser för jobb, omställning och företagande dämpa nedgången på arbets- marknaden och aktivt motverka att arbets- lösheten biter sig fast på en hög nivå. Antalet arbetslösa har minskat med 38 000 personer 2011 och har klättrat från 13:e till 8:e plats när det gäller lägst arbetslöshet i EU. En politik som sätter jobben främst handlar om att alla människor ska ges en chans på arbets- marknaden. Arbete har nämligen ett större värde än bara lön och produktion. Med jobb kommer gemenskap, trygghet och känslan av att vara behövd. Genom ökad sysselsättning och minskat utanförskap minskas klyftorna och samman- hållningen ökar. Full sysselsättning är också en förutsättning för att ska förbli ett konkurrenskraftigt land med långsiktigt hållbar tillväxt. Att fortsätta sätta jobben främst i utformningen av politiken är centralt för regeringen. Underlätta etablering på arbetsmarknaden och förbättra arbetsmarknadens funktionssätt Utöver hanteringen av skuldkrisens direkta effekter behöver ta sig an viktiga utmaningar för högre varaktig sysselsättning och lägre jämviktsarbetslöshet, stärkt välfärd, för- bättrade villkor för företagen samt ett mer hållbart klimat. Drivkrafterna till arbete behöver stärkas ytterligare, bl.a. genom att kontinuerligt se över skatter och marginaleffekter. Arbetsmarknadens funktionssätt ska även fortsättningsvis för- bättras. Det behövs fler vägar till jobb, särskilt för dem som står längst från arbetsmarknaden. Alla människor ska ges en chans på arbets- marknaden. Ingen ska lämnas utanför i passiva system. Utbildning är viktigt för att stärka individens kompetens och förbättra möjlig- heterna att få arbete eller starta företag. Den höga arbetslösheten bland unga, utrikes födda, personer med relativt kort utbildning och personer med funktionsnedsättning kräver ytterligare åtgärder. Viktiga inslag är satsningar på utbildning, praktikplatser och andra åtgärder som rustar människor att komma i arbete och bygger ett starkt och sammanhållet samhälle. Den svenska arbetsmarknadsmodellen ska värnas och utvecklas. Regeringen vill aktivt stödja initiativ från arbetsmarknadens parter som leder till högre varaktig sysselsättning och lägre jämviktsarbetslöshet. Särskilt viktigt är initiativ för grupper med svag förankring på arbetsmark- naden. Samtal mellan arbetsmarknadens parter kring bl.a. hur ungas inträde på arbetsmarknaden ska kunna underlättas pågår. Initiativ har redan tagits tillsammans med parterna för att skapa ett system för korttidsarbete som ska kunna aktiveras nästa gång en exceptionellt kraftig låg- konjunktur av det slag som inträffade drabbar . Fler bostäder och bättre tillgång på hyreslägenheter En politik för full sysselsättning och ett samhälle som håller ihop förutsätter en väl fungerande bostadsmarknad. Människor ska ha möjlighet att flytta till platser där efterfrågan på arbetskraft är hög, där möjligheten att uppnå egen försörjning är god, och där risken för utanförskap och ar- betslöshet är låg. Det ska också finnas goda möjligheter att välja boendeform. Det är inte minst viktigt för unga som vill in på bostads- marknaden och för barnfamiljer där behoven ofta skiftar över tiden. Regeringen aviserar därför i denna proposition förslag för att under- lätta uthyrning av privatägda bostäder och öka drivkrafterna för att bygga nya bostäder. Skuldkrisen ger svag utveckling som stabiliseras 2012 Som en följd av de statsfinansiella problemen i flera euroländer bromsade svensk ekonomi in kraftigt . Inbromsningen innebär att tillväxten för blir svag. Regeringen skriver ner sin BNP-prognos för , från i budget- propositionen . bedöms hushållens och företagens förtroende successivt återvända i takt med att osäkerheten kring stats- skuldskrisen i minskar. Svagare utveckling på arbetsmarknaden Arbetsmarknaden har som helhet återhämtat sig snabbt 2010 och 2011, såväl vad gäller syssel- sättningen som antalet arbetade timmar. öppna och exportinriktade ekonomi påverkas kraftigt av de ekonomiska problemen i omvärlden. Avmattningen i BNP-tillväxten 2012 innebär en svag utveckling även på arbets- marknaden. Arbetslösheten väntas stiga från 2012, för att se- dan återigen minska successivt. Osäkerheten är stor avseende den framtida konjunkturutvecklingen. Sammantaget bedöms riskerna för en sämre utveckling överväga, även om de bedöms ha minskat något sedan budget- propositionen beslutades . Procentuell förändring om annat ej anges Utfall 2011, prognos 20122016 -0,3 Sysselsatta, 15-74 år -0,1 Arbetslöshet, äldre def.3 -1,0 -2,7 -2,1 -0,9 -0,4 -0,3 2Andel av arbetskraften. 3Antal arbetslösa exklusive heltidsstuderande arbetslösa i procent av arbets- kraften exklusive heltidsstuderande, s.k. öppen arbetslöshet. Här avses , ursprungligen avsågs . Skillnaden mellan åldersgrupperna är marginell när det gäller arbetslöshetstalet. 4Procent av potentiell BNP. 5Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. 6Den offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP. 7Den offentliga sektorns bruttoskuld i procent av BNP. Källor: , och egna beräkningar. Begränsat reformutrymme och behov av goda säkerhetsmarginaler Konjunkturavmattningen bidrar till att det offentligfinansiella sparandet inte förbättras fullt så snabbt som beräknades i budgetpropo- sitionen . För 20122015 har det finansiella sparandet reviderats ner med mellan av BNP . Överskott i den offentliga sektorns finanser uppnås 2013, vilket sedan stiger till av BNP 2016. Givet riskbilden finns det fortsatt ett behov av goda säkerhetsmarginaler i de offentliga finan- serna, även om behovet har minskat något sedan budgetpropositionen beslutades . Vid en kraftigt sämre konjunk- turutveckling än den i huvudscenariot, där sysselsättningen riskerar att försvagas allvarligt, måste det finnas utrymme att vidta ytterligare åtgärder för att stötta sysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen. Det måste också finnas utrymme att kunna hantera en betydligt mer besvärlig situation på de finansiella mark- naderna. Denna strategi säkerställer att de offentliga finanserna inte blir en källa till osäkerhet. Resursutnyttjandet är lågt och arbetslösheten hög. Det finns därmed ett behov att i budgetpropositionen föreslå vissa åtgärder som motverkar att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. Det ekonomiska läget bedöms dock inte vara sådant att det nu finns behov av breda krisåtgärder. Regeringens bedömning är att det kommer att finnas ett begränsat reformutrymme i budget- propositionen . Det begränsade reformutrymmet bör användas dels, som ovan noterats, till åtgärder som mot- verkar att arbetslösheten biter sig fast, dels till vissa åtgärder som stärker ekonomins funktions- sätt, förbättrar den ekonomiska standarden för utsatta grupper och som förstärker välfärden. Inriktningen för politiken i närtid är att hantera skuldkrisens effekter. I fokus står framför allt att stärka förutsättningarna för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden att få arbete, som unga, personer med utländsk bakgrund och andra grupper med hög långtidsarbetslöshet. I arbetet med budgetpropositionen lägger regeringen därför fokus på följande områ- den. Fler i arbete på en inkluderande arbetsmarknad Regeringens främsta mål är full sysselsättning. Genomförda reformer för att få fler i arbete har haft betydande positiva effekter, men ytterligare åtgärder krävs för att föra mot full sysselsättning. Ett gott näringslivsklimat i hela landet är viktigt för sysselsättningen. Regeringens politik med jobbskatteavdrag i flera steg har stärkt drivkrafterna att arbeta för framför allt låg- och medelinkomsttagare. Både skattesystemets och socialförsäkringarnas ut- formning påverkar drivkrafterna för arbete, varför regeringens politik även fortsättningsvis är inriktad på att stärka arbetslinjen. Reformerna av trygghetssystemen ska följas upp och behovet av justeringar prövas för att ingen ska falla mellan stolarna och för att underlätta vägen tillbaka till arbete. Minskad arbetslöshet bland unga och personer med utländsk bakgrund prioriteras högt. Dessa personer stod 2011 för ca 5 procent- enheter, dvs. två tredjedelar, av den samlade arbetslösheten på . Det är viktigt att de som har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden får det stöd och den hjälp de Det är därför angeläget att övergången från skola till arbetsliv sker så effektivt som möjligt och att ungas inträde på arbets- marknaden underlättas. Regeringen avser att förbättra möjligheterna till arbete och företagande bland unga. Möjlig- heterna att få arbete förbättras genom insatser som stärker efterfrågan och sänker trösklarna in på arbetsmarknaden för grupper med svag för- ankring på arbetsmarknaden, t.ex. sänkt arbets- givaravgift, nystartsjobb eller former av subven- tionerad anställning. Genom utbildningsinsatser (exempelvis i svenska), i yrkesförberedande utbildning och i ren grundutbildning, kan individens kompetens stärkas och därmed förutsättningarna för denne att få arbete.