prop · GZ0354 · 2012-01-20 00:00:00 — även andra bidrag än arealen beaktas, t.ex. om en fastighet som skall bevaras bidrar med en värdehöjning på angränsande fastigheter. Vårt förslag är att bestämmelserna om det särskilda fördelningsförfa- randet tas in i en ny lag, lagen om fördelning av byggrätt. I anslutning till frågorna om samverkan föreslår vi även två ändringar i AL. Vi föreslår för det första att det skall vara möjligt att bestämma sär- skilda andelstal för betalning av ersättning vid upplåtelse för en gemen- samhetsanläggning. Denna möjlighet är avsedd att underlätta förfarandet när en gemensamhetsanläggning inrättas för en befintlig anläggning med många intressenter inblandade. För det andra föreslår vi en bestämmelse om ersättning som skall kompensera fastighetsägare för skada som upp- står till följd av att en gemensamhetsanläggning ändras eller upphävs. Slutligen berör vi frågan om fastighetssamverkan vid utbyggnad av vindkraft. Vi konstaterar därvid att det beskrivna fördelningsförfa- randet även kan användas i detta sammanhang och att det inte heller i fråga om AL finns anledning till särskilda bestämmelser just för ända- målet vindkraft. Våra förslag syftar således till att behålla och i viss mån bygga ut de möjligheter ESL erbjuder till vinstfördelning, innebärande stimulans till samverkan och bättre planer, kombinerat med effektivare instrument för genomförandet. Förteckning över remissinstanserna avseende Plan- och byggutredningens förslag i betänkandet Översyn av PBL och va-lagen (SOU 1996:168) ombudsmän (), , Hovrätten för Nedre , Kammarrätten i , Kammarrätten i , För- svarsmakten, , , , Luftfarts- verket, Statskontoret, , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , Riks- antikvarieämbetet, , Konkurrens- verket, geologiska undersökning, i , i län, i , i , i , Läns- styrelsen i , i län, i , i , i , i , i , i , i , Läns- styrelsen i , i län, i , i , i , i , i , i , i , , för byggnadsforskning, Lantmäte- riverket, , , , , kommun, kom- mun, , kommun, kom- mun, kommun, kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , , kommun, , , , , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, , Faluns kommun, , , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kom- mun, Byggentreprenörerna, , , , Landskapsarkitekternas riks- förbund, , , , , , , Svenska föreningen för byggnadsvård, Svenska kommunal- tekniska föreningen, , , allmännyttiga bostadsföretag, , Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation, och . bedömning avseende exploateringssamverkan i betänkandet Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77) Förändringar av markanvändningen inom bebyggda områden, med många fastigheter, kommer ofta i konflikt med rådande fastighetsindel- ning och ägarförhållanden. För att sådana förändringar ska komma till stånd i större omfattning krävs därför normalt att marken genom fri- villiga förvärv eller expropriation samlas i en hand, antingen hos kom- munen eller en exploatör. Genom lagen om exploateringssamverkan (1987:11, ESL) skapades 1987 möjligheter att få till stånd samordnade aktiva insatser från fastighetsägarna själva. ESL innehåller genomförandemedel av två principiellt olika slag. För det första ger lagen möjligheter för fastighetsägarna att i samverkan utföra de gemensamma anläggningar som är nödvändiga för området, t.ex. gator och va-ledningar. Därefter överlämnas anläggningarna till den huvudman, kommunen eller en anläggningssamfällighet, som ska ansvara för driften . För det andra innehåller lagen ett speciellt värdeutjämningssystem som innebär att fastighetsägarna får del i exploateringsverksamhetens nettofördelar utifrån den mark man bidrar med till exploateringsföretaget och inte efter hur detaljplanens bygg- rätter lokaliseras. I vissa situationer skapar det större rättvisa och ger därmed bättre förutsättningar att åstadkomma lämpligt utformade detalj- planer. Plan- och byggutredningen konstaterade att ESL endast har tillämpats i få fall, vilket bl.a. sannolikt beror på att lagstiftningen uppfattas som komplicerad. Det har troligen till stor del sin grund i att frågor om utbyggnad av anläggningar å den ena sidan och fördelning av byggrätter eller kostnader å den andra har vävts samman i ett enda förfarande. Utredningens grundläggande förslag var därför att ESL skulle upphävas och att lagens två huvudsyften skulle behandlas var för sig. När det gäller utbyggnad av anläggningar i fastighetsägarnas gemen- samma regi finns en väl fungerande lagstiftning i form av anläggnings- lagen (AL). Utredningens förslag var därför att den lagen exklusivt ska hantera dessa frågor. I anslutning till detta ställningstagande föreslog utredningen också vissa ändringar i AL. Dessa förslag har därefter fram- förts även av i 2002:9, Översyn av anläggningslagen, och bereds inom (). När det gäller fördelning av byggrätter i detaljplanen konstaterade utredningen att liknande system med framgång och i stor utsträckning tillämpas i andra länder. I de praktiska fall som har genomförts enligt ESL har möjligheten till en mer rättvis fördelning av den s.k. planvinsten framhållits som särskilt värdefull. Utredningen ansåg därför att princi- perna i systemet bör behållas, men att regelsystemet bör förenklas i jäm- förelse med ESL. I korthet innebär det av Plan- och byggutredningen föreslagna systemet följande. Kommunen ska i en detaljplan kunna meddela bestämmelser om att ett särskilt fördelningsförfarande ska tillämpas vid genomförandet av en detaljplan. meddelas bestämmelser om fastighetsindel- ningen m.m. motsvarande vad som enligt gällande rätt regleras i en fas- tighetsplan. Därefter genomförs en s.k. fördelningsförrättning vid lant- mäterimyndigheten, varvid fastigheterna omdisponeras. Vidare gör lantmäterimyndigheten en ekonomisk avräkning, så att berörda fastig- heter får del av planvinsten utifrån ett andelstal. Detta andelstal bestäms normalt med utgångspunkt från den areal som fastigheten bidrar med till exploateringsföretaget. Det finns dock möjlighet att jämka andelstalet så att man också tar hänsyn till andra bidrag än arealen, t.ex. om en fastighet som ska bevaras bidrar med en värdehöjning på angränsande fastigheter. Utredningen föreslog att bestämmelserna om det beskrivna fördel- ningsförfarandet skulle tas in i en ny lag, lagen om fördelning av bygg- rätt. Det är sannolikt en allmänt spridd uppfattning att ESL, i första hand p.g.a. dess komplexitet, inte är riktigt ändamålsenlig som plangenom- förandeinstrument även om grundtankarna bakom lagen ofta uppfattas som riktiga. Många remissinstanser var positiva till en lagstiftning i någon form rörande samverkan mellan fastighetsägare vid exploatering, men flera instanser ansåg att Plan- och byggutredningens för- slag bör bearbetas ytterligare. Behovet av en lagstiftning om samverkan vid exploatering eller om fördelning av byggrätter gör sig främst gällande vid byggande i områden med många inblandade fastighetsägare, där den etablerade fastighets- strukturen försvårar en ändamålsenlig planläggning. Typexemplet är s.k. förnyelse av äldre villa- och fritidsbebyggelseområden. När professio- nella byggherrar ska exploatera inom områden med flera fastighetsägare kan troligen en nödvändig omstrukturering av fastighetsindelningen i stället ske genom avtalslösningar. Det är alltså inte sannolikt att byggande enligt de föreslagna lagreg- lerna skulle komma att svara för någon mer betydande andel av bostads- produktionen i . I det avseendet skulle lagreglerna sannolikt få en tämligen begränsad betydelse i vårt land till skillnad från länder som , och , där liknande lösningar har en mer produktionsstimulerande betydelse. I de fall där reglerna främst är avsedda att användas, dvs. i s.k. förnyel- seområden, kan dock förutsättningarna för goda plan- och miljömässiga lösningar påtagligt förbättras i lika väl som i andra länder. Detta talar för att även svensk lag bör tillhandahålla ett redskap för sam- verkan eller värdefördelning vid en exploatering som berör många fas- tighetsägare. Med tanke på de synpunkter på Plan- och byggutredningens förslag som framfördes av remissinstanserna bör det inte vara möjligt att direkt lägga den utredningens förslag till grund för en ny lagstiftning. Det krävs således ytterligare bearbetningar. Även om det, som har beskrivits, i och för sig finns behov av en lagstiftning av det aktuella slaget, har kommittén gjort bedömningen att det inte har varit befogat att prioritera dessa frågor på bekostnad av andra plan- och plangenomföran- defrågor som har haft att behandla. Kommittén har därför valt att inte utreda dessa frågor ytterligare, men att ett förnyat ställningstagande kan behöva göras . Någon anledning att isolerat, dvs. utan alternativ lagstiftning eller fördjupad utredning om konsekvenserna m.m., upphäva ESL finns inte. än sägs om ESL innehåller den lagen fördelningsregler som verksamt skulle kunna bidra till plangenomförandet i vissa särskilda fall. Förteckning över remissinstanser avseende PBL- kommitténs betänkande Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77) ombudsmän, , , , . , Fastighetsdomstolen och Miljödomstolen, , Fastighetsdomstolen och Miljö- domstolen, , Fastighetsdomstolen och Miljödom- stolen, , Fastighetsdomstolen och Miljödomstolen, , Fastighetsdomstolen och Miljödomstolen, Regerings- rättens ledamöter, i , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i län, Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Läns- rätten i , Länsrätten i , Länsrätten i län, , , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, , Försvarsmakten, Krisberedskaps- myndigheten, , , Statens folkhälso- institut, , , Statens fastig- hetsverk, , , Kammarkolle- giet, Statskontoret, i , i län, i , i Öster- götlands län, i , i , i län, i , Länsstyrel- sen i , i län, i , i , i , i län, i , Länssty- relsen i , i , i , i , i , i , , Kungl. Tekniska högskolan, , Lunds tekniska hög- skola, , , Riks- antikvarieämbetet, , , , , , , Sta- tens geotekniska institut, , . , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , , , , , , , , , Jämställdhets- ombudsmannen, , geologiska undersökning, , , Verket för näringslivsutveckling, , Samtliga kommuner (290 st), , , i län, i , Kungl. Ingenjörsveten- skapsakademien, Handikappförbundens samarbetsorgan, De Handi- kappades , Kommuner och Landsting, , , , , , , , , , Svensk Fjärrvärme, , Svensk Teknik och Design, , , Bygg- herreforum, Byggsektorns kretsloppsråd, Centrumutveckling, De små kommunernas samverkan, , Fastighets- ägarna , Hela ska leva!, Funktionskon- trollanternas förening, , Föreningen , Föreningen och Byggnads- nämndssekreterare, Föreningen , Före- ningen Praktiserande Byggnadsantikvarier, Förpacknings- och Tidningsinsamlingen, , , , , Region , , Region , , Region , , i län, , , Kommunalför- bundet, , , län, , , , Kvinnors byggforum, för ungdomsorganisationer, , , , , Rådet för byggkvalitet, Samverkansforum för statliga byggherrar och förvaltare, , Svensk dagligvaruhandel, , , Svenska Lokaltrafikföre- ningen, , Svenska , , Arkitekter, , Byggindustrier, Energiföre- ningars , , , Konsumentråd, stads- arkitektförening, , , , Vindkraftens Investerare och Projektörer, Vindkraftsleverantörerna i , och Åter- vinningsindustrierna. Lagen om exploateringssamverkan (1987:11) trädde i kraft . Det skedde till följd av en längre tids lagstiftningsarbete som resulterade i ett ikraftträdande med (1987:10) och lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. En utvärdering av lagen om exploateringssamverkan och dess tillämp- ning som ägde rum Översyn av PBL och va-lagen (SOU 1996:168) visade att lagen enbart tillämpats i ett fåtal fall. Skälet till detta angavs vara lagstiftningens komplexitet och att det regelsystem som byggts upp för att möjliggöra tillämpning av lagstiftningen var alltför komplicerat. I samband med utvärderingen föreslogs att lagen skulle upphävas och att ett nytt enklare regelsystem skulle byggas upp. Remissinstanserna var i stort sett helt eniga om att lagen om exploate- ringssamverkan kunde upphävas. Det stora flertalet remissinstanser hade i princip inte heller något att erinra mot en ny lagstiftning som berör frågor om exploateringssamverkan. Det förslag till utformning av en sådan lagstiftning som utarbetades i samband med utvärderingen fick dock en relativt omfattande kritik och ansågs inte kunna ligga till grund för en regeringens proposition i frågan. Även om huvuddelen av remissinstanserna i princip var positiva till en ny lagstiftning gjordes den bedömningen att den i det fall den förverk- ligades enbart skulle komma att tillämpas i relativt ringa omfattning. Förslagen till upphävande och om en förnyad lagstiftning har inte genomförts. Såvitt kommit till kännedom har lagen om exploateringssamverkan inte heller tillämpats översyn. Det har inte till departementet kommit några framställningar om att det före- ligger något behov en ny lagstiftning som berör frågan om exploaterings- samverkan. Däremot har flera framställningar gjorts och förslag redo- visats i övrigt i frågor som berör de plangenomförandeåtgärder som åter- finns i . Ett aktivt arbete har bedrivits i syfte att bl.a. genomföra förenklingar av den lagstiftning som berör planering och byggande. Detta arbete har resulterat i att tagit ställning för en ny plan- och bygglag (2010:900) som ska träda i kraft . Lagen om hushållning med naturresurser m.m. som trädde i kraft sam- tidigt med och lagen om exploateringssamverkan upphörde att gälla till följd av ikraftträdande . En utgångspunkt för det regelförenklingsarbete som bedrivits har varit att sådan lagstiftning som inte tillämpas eller i övrigt inte fyller någon funktion ska upphävas. Lagen om exploateringssamverkan tillämpas inte. Den fyller inte heller i övrigt någon funktion. Den intar däremot en central plats i det kapitel i som behandlar frågan om plangenomförande, detta till följd av en direkt hänvisning till lagen i kapitlets inledning. Det gäller såväl i den nu gällande som i den nya plan- och bygglag som träder i kraft . Hänvisningar till lagen sker också i bl.a. fastighetsbildningslagen (1970:988) och anläggningslagen (1973:1149). Lagen om exploateringssamverkan bör upphävas. Ett upphävande av lagen kan ses som ett led i ambitionen att åstadkomma en enklare och tydligare lagstiftning inom planläggnings- och plangenomförandeområ- det. Ett upphävande av lagen skulle medföra vissa marginella förenk- lingar för de myndigheter som på olika sätt har att hantera vissa frågor som har anknytning till lagstiftningen. Det gäller i första hand , Lantmäteriet, de kommunala lantmäterimyndigheterna, den statliga lant- mäterimyndigheten samt kommunerna. Ett upphävande skulle inte med- föra några negativa konsekvenser för myndigheter, organisationer, före- tagare eller enskilda. Det skulle inte heller innebära några miljömässiga eller jämställdhetsmässiga konsekvenser. Lagen om exploateringssamverkan föreslås upphöra att gälla vid utgången av . 2.1Förslag till lag om upphävande av lagen (1987:11) om exploateringssamverkan Härigenom föreskrivs att lagen (1987:11) om exploateringssamverkan ska upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för ärenden som har på- börjats före . 2.2Förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs att 6 kap. 2 a § fastighetsbildningslagen (1970:988)15 ska upphöra att gälla. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den upphävda paragrafen gäller dock fortfarande för ärende om för- rättning som har påbörjats före . 15 Lagen omtryckt 1992:1212. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1970:990) om förmånsrätt för fordran på grund av fastighetsbildning Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1970:990) om förmånsrätt för fordran på grund av fastighetsbildning ska ha följande lydelse. Har vid förrättning enligt fastig- hetsbildningslagen (1970:988) eller lagen (1987:11) om exploate- ringssamverkan bestämts att ägare eller tidigare ägare av fastighet skall utge ersättning till annan sakägare och har fordran på ersätt- ning icke förfallit till betalning tidigare än före utmätning eller konkursansökan, skall med fordringen följa förmånsrätt enligt 6 § 1 förmånsrättslagen (1970:979). Samma förmånsrätt tillkommer fordran på ersättning i pengar enligt 5 kap. 31 § tredje stycket fastighetsbildningslagen för skog som ej kunnat uttagas inom före- skriven tid. Har vid förrättning enligt fastig- hetsbildningslagen (1970:988) bestämts att ägare eller tidigare ägare av fastighet ska lämna er- sättning till annan sakägare och har fordran på ersättning inte för- fallit till betalning tidigare än före utmätning eller konkurs- ansökan, ska med fordringen följa förmånsrätt enligt 6 § 1 förmåns- rättslagen (1970:979). Samma förmånsrätt tillkommer fordran på ersättning i pengar enligt 5 kap. 31 § tredje stycket fastighetsbildningslagen för skog som inte kunnat tas ut inom före- skriven tid. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för beslut som har fattats med stöd av lagen (1987:11) om exploateringssamverkan. 1 Senaste lydelse 1992:1215. 2.4Förslag till lag om ändring i anläggningslagen (1973:1149) Härigenom föreskrivs att 18 § anläggningslagen (1973:1149)1 ska ha följande lydelse. Rätt att begära förrättning enligt denna lag har 1. ägaren av en fastighet som 1. ägaren av en fastighet som skall delta i anläggningen, ska delta i anläggningen, 2. ägaren av en fastighet som 2. ägaren av en fastighet som enligt en detaljplan helt eller till enligt en detaljplan helt eller till viss del skall användas för allmän viss del ska användas för allmän plats för vilken kommunen inte är plats för vilken kommunen inte är huvudman eller för trafikanlägg- huvudman eller för trafikanlägg- ning som är gemensam för flera ning som är gemensam för flera 3. kommunen, 3. kommunen, 4. hyresgästorganisation. 4. hyresgästorganisation. En samfällighetsförening får, efter beslut av föreningsstämman, begära en förrättning som angår gemensamhetsanläggning under föreningens förvaltning. kan begära förrättning för inrättande av anläggning som styrelsen finner vara av större betydelse från allmän synpunkt. Vid expropriation eller liknande tvångsförvärv får förvärvaren begära förrättning för inrättande av sådan anläggning varigenom olägenhet av förvärvet kan undanröjas, minskas eller förebyggas. Bestämmelser om rätt för väghållare och den som bygger eller innehar järnväg att begära förrättning enligt denna lag finns i 20 a § och 25 § tredje stycket väglagen (1971:948) samt i 2 kap. 12 § lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. En samfällighetsförening som förvaltar en exploateringssamfäl- lighet enligt lagen (1987:11) om exploateringssamverkan får begära förrättning enligt denna lag, om åtgärden syftar till att genomföra sådan samverkan. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för samfällighetsföreningar som förvaltar en exploaterings- samfällighet enligt lagen (1987:11) om exploateringssamverkan. 1Lagen omtryckt 1992:1148. 2Senaste lydelse 1996:3. Ändringen innebär bl.a. att sjätte stycket upphävs. 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter Härigenom föreskrivs att 1, 4, 5, 18, 20, 21, 23, och 61 §§ lagen (1973:1150)1 om förvaltning av samfälligheter ska ha följande lydelse. Vid tillämpningen av denna lag skall som samfällighet anses 1.samfällighet enligt fastighets- bildningslagen (1970:988), 2.annan mark som gemensamt tillhör ägarna av de mantalssatta fastigheterna i en socken, 3.servitut eller annan särskild rättighet som hör till flera fastig- heter gemensamt, 4.samfällighet enligt anlägg- ningslagen (1973:1149), 5.samfällighet enligt lagen (1998:812) med särskilda be- stämmelser om vattenverksamhet, 6.samfällighet enligt lagen (1987:11) om exploateringssam- verkan. Med delägarfastighet förstås i lagen fastighet som har del i sam- fällighet och med delägare ägaren av delägarfastighet. I fråga om samfällighet enligt första stycket 5 förstås dock med delägarfastighet fastighet som på annat sätt än genom delaktighet omfattas av samfälligheten och med delägare den som deltar i samfälligheten. Beträffande sådan samfällighet skall vidare vad som sägs i lagen om delägarfastighets andelstal i stället gälla delägares andelstal. Samfällighet förvaltas antingen direkt av delägarna (delägarför- valtning) eller av särskilt bildad samfällighetsförening (förenings- 1Lagen omtryckt 1987:128. 2Senaste lydelse 1998:837. Vid tillämpningen av denna lag ska som samfällighet anses 1.samfällighet enligt fastighets- bildningslagen (1970:988), 2.annan mark som gemensamt tillhör ägarna av de mantalssatta fastigheterna i en socken, 3.servitut eller annan särskild rättighet som hör till flera fastig- heter gemensamt, 4.samfällighet enligt anlägg- ningslagen (1973:1149), 5.samfällighet enligt lagen (1998:812) med särskilda be- stämmelser om vattenverksamhet. Med delägarfastighet förstås i lagen fastighet som har del i sam- fällighet och med delägare ägaren av delägarfastighet. I fråga om samfällighet enligt första stycket 5 förstås dock med delägarfastighet fastighet som på annat sätt än genom delaktighet omfattas av samfälligheten och med delägare den som deltar i samfälligheten. Beträffande sådan samfällighet ska vidare vad som sägs i lagen om delägarfastighets andelstal i stället gälla delägares andelstal. Samfällighet förvaltas antingen direkt av delägarna (delägarför- valtning) eller av särskilt bildad samfällighetsförening (förenings- I fråga om mark som förvaltning). är belägen inom ett samverkans- område gäller även vad därom föreskrivs i lagen (1987:11) om exploateringssamverkan. Avstyckas samfällighet som av- ses i 1 § första stycket 1 eller 2 eller viss ägovidd av sådan sam- fällighet utan att ha övergått till annan ägare och förvaltas samfäl- ligheten av samfällighetsförening, övergår äganderätten till den så- lunda bildade fastigheten genom avstyckningen till föreningen. Detta gäller dock ej samfällighets- förening som förvaltar en exploa- teringssamfällighet enligt lagen (1987:11) om exploateringssam- verkan. Avstyckas samfällighet som av- ses i 1 § första stycket 1 eller 2 eller viss ägovidd av sådan sam- fällighet utan att ha övergått till annan ägare och förvaltas samfäl- ligheten av samfällighetsförening, övergår äganderätten till den så- lunda bildade fastigheten genom avstyckningen till föreningen. ändamål är att förvalta den samfällighet för vilken den bildats. driva verksamhet som är främ- driva verksamhet som är främ- mande för det ändamål som sam- mande för det ändamål som sam- fälligheten skall tillgodose. fälligheten ska tillgodose. fällighet enligt lagen (1987:11) om exploateringssamverkan får ej äga bildas vid sammanträde med delägarna ge- nom att de antager stadgar och utser styrelse. Sammanträde enligt första stycket skall, om någon delägare begär det, hållas av lantmäteri- myndigheten eller den som myn- digheten förordnat därtill. Dock k i samband med förrättning enligt fastighetsbildningslagen bildas vid sammanträde med delägarna ge- nom att de antar stadgar och utser styrelse. Sammanträde enligt första stycket ska, om någon delägare begär det, hållas av lantmäteri- myndigheten eller den som myn- digheten förordnat därtill. Dock ska i samband med förrättning enligt fastighetsbildningslagen 3Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket upphävs. 4Senaste lydelse 1998:837. (1970:988), (1970:988) eller anläggningslagen (1973:1149) eller lagen (1987:11) heten eller, om särskild förrätt- lantmäterimyndigheten eller, om nats enligt 4 § anläggningslagen, sammanträde enligt första stycket beträffande samfällighet som be- första stycket beträffande sam- rörs av förrättningen, om delägare fällighet som beröres av förrätt- i samfälligheten begär det eller om ningen, om delägare i samfällig- det är av väsentlig betydelse från heten begär det eller om det är av allmän synpunkt att samfällighets- synpunkt att samfällighetsförening bildas.