prop · GZ0355 · 2012-02-10 00:00:00 — Såsom vid andra tvångsmedel ska inhämtning få beslutas och genomföras endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den som åtgärden riktar sig mot eller för något annat motstående intresse. Vem ska fatta beslut? Det finns tungt vägande principiella skäl mot att allmän domstol eller åklagare ges en roll som beslutsfattare i polisens och tullens underrättelseverksamhet. Beslutanderätten bör därför ligga på annat organ. Beslut om inhämtning av uppgifter enligt 6 kap. 22 § första stycket 3 LEK i underrättelseverksamhet fattas av polis och tull. Den ordningen bör gälla även i fortsättningen. Däremot är det nödvändigt att det etableras en fastlagd ordning för vem som inom den brottsbekämpande myndigheten ska vara behörig att besluta om inhämtning av uppgifter. Beslutanderätten ska tillkomma myndigheten som sådan, dvs. Denne ska dock ha möjlighet att i viss utsträckning delegera beslutanderätten. Det ska få ske till annan person på ledningsnivå. I vilken omfattning ska uppgifterna få användas? Uppgifter om elektronisk kommunikation som hämtas in i underrättelseverksamhet ska få användas för att förhindra brott. Sådana uppgifter ska också få användas i förundersökningar om det är fråga om brott av så kvalificerat slag att det skulle ge myndigheterna möjlighet att använda hemlig teleövervakning för att inhämta uppgifter- Det ska krävas att tillstånd till hemlig teleövervakning ges för att sådana uppgifter ska få användas i en förundersökning. Hemlig teleövervakning och inhämtning av uppgifter enligt 6 kap. 22 § första stycket 3 LEK kan ge de brottsbekämpande myn- digheterna tillgång till lokaliseringsuppgifter rörande en kommunikation, alltså uppgift om från vilket geografiskt område t.ex. ett mobilsamtal Genom bestämmelsen i lagen om elektronisk kommunikation har det också ansetts möjligt för myndigheterna att begära s.k. basstations- tömning, en åtgärd som ger uppgift om samtliga de mobiltelefoner som var uppkopplade för kommunikation i ett avgränsat De sistnämnda uppgifterna ska myndigheterna få tillgång till även i fortsättningen under samma förutsättningar som gäller för hemlig teleövervakning. Sådana uppgifter ska också få hämtas in i De brottsbekämpande myndigheterna ska också kunna få tillgång till lokaliseringsuppgifter rörande mobiltelefoner som inte är uppkopplade för kommunikation utan enbart påslagna. Inhämtning av uppgifter om abonnemang Såväl i förundersökningar som i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet ska myndigheterna även i fortsättningen ha rätt att inhämta uppgifter om abonnemang med stöd av bestämmelsen i 6 kap. 22 § första stycket 2 LEK. Skyldigheten för leverantörerna att lämna ut uppgifter om abonnemang till myndigheterna ska i motsats till vad som nu gäller inte vara begränsad till misstanke om brott av viss svår- Det betyder att t.ex. uppgift om vem som hade ett visst IPnummer vid ett visst tillfälle ska kunna lämnas ut vid misstanke om brott, även om det kan förväntas enbart böter som påföljd i det enskilda En domstols beslut om hemlig teleövervakning kan överklagas. undersökningsledaren eller åklagaren har fattat beslut om en sådan åtgärd ska den som innehar den teleadress som övervakningen avser kunna begära rättens prövning av beslutet. Däremot ska beslut av den brottsbe- kämpande myndigheten om inhämtning av uppgifter i underrättelseverk- samhet inte på motsvarande sätt kunna bli före mål för rättens prövning. I stället bör det för de fallen finnas andra rätts- säkerhetsgarantier, bl.a. i form av en kontinuerlig och effektiv tillsyn av Säkerhets och integritetsskyddsnämnden. gäller att den som är eller har varit brottsmiss- tänkt eller den som innehar en teleadress som hemlig teleövervakning har avsett som huvudregel ska underrättas i efterhand om tvångsmedlet. ska gälla även för de nya fallen av hemlig teleövervakning, dvs. tet med åtgärden är att fastställa vem som skäligen kan misstänkas för Förundersökningsledaren ska ansvara för att underrättelse Vissa undantag från underrättelseskyldigheten ska införas. skett en basstationstömning ska underrättelse inte behöva lämnas till de personer som kommunicerade med exempelvis en mobiltelefon på den plats åtgärden avsåg. Inte heller ska den åtgärd som sker därefter, när de brottsbekämpande myndigheterna kontrollerar samtliga de abonnentnummer som framkom genom basstationstömningen, behöva föranleda underrättelse i efterhand. Undantag ska också finnas för det fallet att det t.ex. är fråga om mobiltelefoner med anonyma kontantkort där det inte fastställs vem som innehar teleadressen. Det ska inte finnas någon underrättelseskyldighet till enskilda som be- rörts av åtgärden att inhämta uppgifter om elektronisk kommunikation i Även här blir bl.a. den särskilda tillsyn som Säkerhets och integritetsskyddsnämnden ska genomföra av stor vikt som Särskild tillsyn av Säkerhets och integritetsskyddsnämnden Säkerhets och integritetsskyddsnämnden har tillsyn över användningen av hemlig teleövervakning. Säkerhets och integritetsskyddsnämnden ska utöva löpande tillsyn även över användningen av de nya befogenheterna att inhämta uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelseverksamhet. För att uppväga att de brottsbekämpande myndigheterna själva ska få fatta beslut om inhämtning ska nämndens kapacitet förstärkas med ett eller flera granskningsombud som hos myndigheterna kontrollerar hur befogenheterna har beslutats och använts. Granskningsombud ska utses av Säkerhets och bestämd tid, högst . Ett granskningsombud ska vara eller ha varit ordinarie domare eller ha annan motsvarande juridisk erfarenhet. Ett granskningsombud får inte vara ledamot av nämnden. Säkerhets och integritetsskyddsnämnden ska även vara skyldig att på begäran av en enskild person kontrollera om han eller hon har utsatts för inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelseverksamhet och om användningen av tvångsmedel och därmed sammanhängande verksamhet har skett i enlighet med lag eller annan författning. Regeringen redovisar i en årlig skrivelse till användningen av hemlig teleövervakning i brottsbekämpningen. Skrivelsen bör också redovisa inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelseverksamhet. På motsvarande sätt som bör uppgifter som rör Säkerhetspolisens användning av tvångsmedel inte redovisas. I sekretesslagen ska det införas undantag från meddelarfriheten såvitt avser uppgifter om användning av befogenheten att inhämta uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelseverksamhet. I lagen om elektronisk kommunikation ska det införas en tystnadsplikt för leverantörer såvitt avser uppgifter som hänför sig till användning av befogenheten att inhämta uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelseverksamhet. En tystnadsplikt ska även införas i den lagen med avseende på åtgärd att begära in uppgift om abonnemang. Förslagen ska träda i kraft . Författningsförslaget i betänkandet En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen (SOU 2009:1) Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om (1942:740) dels att 27 kap. 1921, 23 och 33 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i balken ska införas tre nya paragrafer, 27 kap. 20 d, 21 a och 21 b §§, av följande lydelse. att uppgifter i hemlighet att uppgifter i hemlighet hämtas in hämtas in om telemeddelanden om telemeddelanden som be- som befordras eller har befordrats fordras eller har befordrats till till eller från en viss teleadress eller från en viss teleadress eller eller att sådana meddelanden hind- ras från att nå fram. från att nå fram. Vad som sägs om hemlig tele- övervakning ska även gälla in- hämtning i hemlighet av loka- 1. uppgifter om vilka mobila utrustningar som har funnits inom 2. uppgifter om i vilket avgrän- sat geografiskt område en viss Hemlig teleövervakning får användas vid förundersökning angående 1.brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2.brott enligt 4 kap. 9 c § , brott enligt 16 kap. 10 a § som inte är att anse som ringa, brott enligt 1 § narkotikastrafflagen (1968:64), brott enligt 6 § första stycket lagen (2000:1225) om straff för smuggling, eller 44 Senaste lydelse 2003:1146. Frågor om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning prövas av rätten på ansökan av åklagaren.Om hemlig teleövervakning inteHemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning får, om inte annat följer av 20 d §, endast ske om någon är skäligen misstänkt för brottet och åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen. Åtgärden får endast avse 3. försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 1 eller 2, om sådan gärning är belagd med straff. I fall som avses i 20 d § får hemlig teleövervakning dock användas endast vid förundersökning angående brott som kan föranleda hemlig teleavlyssning enligt 18 § andra stycket. 20 §45 Hemlig teleavlyssning och hem- lig teleövervakning får ske endast om någon är skäligen misstänkt för brottet och åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen. Åtgärden får endast avse 1.en teleadress som som tillståndet avser innehas eller har innehafts av den misstänkte eller annars kan antas ha använts eller komma att användas av den misstänkte, eller 2.en teleadress som det finns synnerlig anledning att anta att den misstänkte som tillståndet avser har ringt till eller på annat sätt kontaktat eller kommer att ringa till eller på annat sätt kontakta. Avlyssning eller övervakning får inte avse telemeddelanden som endast befordras eller har befordrats inom ett telenät som med hänsyn till sin begränsade omfattning och omständigheterna i övrigt får anses vara av mindre betydelse från allmän kommunikationssynpunkt. Utöver vad som anges i 20 § får hemlig teleövervakning avseende uppgifter om telemeddelanden som har befordrats eller inhämtning av lokaliseringsuppgifter ske, om åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen och syftet är att fastställa vem som skäligen kan misstänkas för brottet eller utröna annan omständighet av väsentlig betydelse för utredningen. 21 §46 Frågor om hemlig teleavlyss- ning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning prövas av rätten på ansökan av åklagaren. 45Senaste lydelse 2003:1146. 46Senaste lydelse 2008:855. kan antas bli av stor omfattning eller av särskilt ingripande slag, får frågor enligt 20 d § även prövas av undersökningsledaren eller åklagaren. I ett beslut att tillåta åtgärder enligt första stycket ska det anges vilken tid tillståndet avser. Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får, såvitt gäller tid som infaller efter beslutet, inte överstiga en månad I ett tillstånd till hemlig tele- I ett tillstånd till hemlig tele- avlyssning eller hemlig teleöver- avlyssning eller hemlig teleöver- vakning ska det anges vilken tele- vakning ska det anges vilken tele- adress som tillståndet avser. adress som tillståndet avser. ska vidare särskilt anges om åtgär- ska vidare särskilt anges om åtgär- den får verkställas utanför allmänt den får verkställas utanför allmänt I ett beslut att tillåta inhämtning av lokalise- ringsuppgifter ska det anges vilken I ett tillstånd till hemlig kameraövervakning ska det anges vilken plats tillståndet gäller. Kan det befaras att inhämtande av rättens tillstånd till hemlig teleövervakning skulle medföra sådan fördröjning eller annan olägenhet, som är av väsentlig betydelse för utredningen, får tillstånd till åtgärden, i avvaktan på rättens beslut, ges av åklagaren. Har åklagaren gett ett sådant interimistiskt tillstånd ska han eller hon genast göra en skriftlig anmälan om åtgärden till rätten. I anmälan ska skälen för åtgärden anges. Rätten ska skyndsamt pröva ärendet. Finner rätten att det inte finns skäl för åtgärden, ska den upphäva beslutet. Har ett interimistiskt beslut om övervakning upphört att gälla innan rätten har prövat ärendet ska åklagaren anmäla åtgärden till . Har hemlig teleövervakning avseende en viss teleadress beslutats utan rättens prövning enligt 21 § får den som innehar teleadressen begära rättens prövning av beslu- Rätten ska skyndsamt pröva Finner rätten att det inte finns skäl för åtgärden, ska den innan rätten har prövat ärendet Om det inte längre finns skäl för Om det inte längre finns skäl för ett beslut om hemlig teleav- ett beslut om hemlig teleav- lyssning, hemlig teleövervakning eller hemlig kameraövervakning, ska åklagaren eller rätten omedel- ska undersökningsledaren, åklaga- bart häva beslutet. ren eller rätten häva Om det gäller sekretess enligt 2 kap. 1 eller 2 §, 5 kap. 1 § eller 9 kap. 17 § sekretesslagen (1980:100) för uppgifter som avses i 32 §, ska en underrättelse enligt 31 § skjutas upp till dess att sekretess inte längre gäller. Har det på grund av sekretess enligt första stycket inte kunnat lämnas någon underrättelse från det att förundersökningen avslutades, får underrättelsen underlåtas. En underrättelse enligt 31 § ska inte lämnas, om förundersökningen angår 1.brott som avses i 13 kap. 1, 2, 3, 5 a eller 5 b § , om brottet innefattar sabotage enligt 4 § samma kapitel, 2.brott som avses i 13 kap. 4 eller 5 § , 3.brott som avses i 18 kap. 1, 3, 4, 5 eller 6 § eller 19 kap. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 eller 13 § , 4.brott som avses i 3 eller 4 kap. , om brottet är av det slag som anges i 18 kap. 2 § eller 19 kap. 11 § samma balk, 5.brott som avses i 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller 3 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m., eller 6.försök, förberedelse eller stämpling till brott som anges i 15 eller underlåtenhet att avslöja sådant brott, om gärningen är belagd med straff. En underrättelse enligt 31 § ska inte heller lämnas när 47Senaste lydelse 2008:855. 48Senaste lydelse 2007:981. 1. uppgifter om vilka mobila elektroniska kommunikationsutrustningar som har funnits inom ett visst avgränsat geografiskt område har inhämtats, 2. integritetsintrånget för den enskilde annars kan antas vara ringa, eller 3. uppgift om vem som innehar teleadressen inte fastställs. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag (0000:00) om tillgång till uppgifter om viss elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om brottsbekämpande myndigheters rätt att i underrättelseverksamhet i hemlighet hämta in uppgifter om viss elektronisk kommunikation från den som enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation tillhandahåller ett elektroniskt kommunikationsnät eller en elektronisk kommunikationstjänst. Om det i annan lag finns bestämmelser som avviker från denna lag ska de bestämmelserna gälla. 2 § Inhämtning får avse 1.uppgifter om telemeddelanden som har befordrats till eller från en viss teleadress, 2.uppgifter om vilka mobila elektroniska kommunikationsutrustningar som har funnits inom ett visst avgränsat geografiskt område, eller 3.uppgifter om i vilket avgränsat geografiskt område en viss mobil elektronisk kommunikationsutrustning finns eller har funnits. 3 § Inhämtning av uppgifter får ske i en undersökning om det finns särskild anledning att anta att uppgifterna kan bidra till att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som innefattar 1.brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i två 2.sabotage, kapning, sjö- eller luftfartssabotage eller flygplatssabotage enligt 13 kap. 4, 5 a första eller andra stycket eller 5 b § första stycket , om brottet innefattar sabotage enligt 4 § samma kapitel, 3.olovlig kårverksamhet eller brott mot medborgerlig frihet enligt 18 kap. 4 eller 5 § , 4.spioneri, obehörig befattning med hemlig uppgift, grov obehörig befattning med hemlig uppgift eller olovlig underrättelseverksamhet enligt 19 kap. 5, 7, 8 eller 10 § , 5.företagsspioneri enligt 3 § lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter, om det finns anledning att anta att gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av en främmande makt eller av någon som har agerat för en främmande makts räkning, eller 6.brott enligt 3 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. 4 § Inhämtning av uppgifter beslutas av chefen för den brottsbekämpande myndigheten. Myndighetschefen får delegera beslutanderätten. 5 § I ett beslut om inhämtning av uppgifter ska det anges vilken tid och, i förekommande fall, vilken teleadress och vilket avgränsat geografiskt område tillståndet avser. Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får, såvitt gäller tid som infaller efter beslutet, inte överstiga en månad för beslutet. Inhämtning av uppgifter får beslutas och genomföras endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den som åtgärden riktar sig mot eller för något annat motstående intresse. 6 § Om det inte längre finns skäl för ett beslut om inhämtning av uppgifter ska beslutet hävas. 7 § Om det genom inhämtningen av uppgifter har kommit fram information om förestående brott, får uppgifterna användas för att förhindra brott. Om det genom inhämtningen av uppgifter har kommit fram information som är av betydelse för utredningen av ett brott, får uppgifterna användas i utredningen endast om beslut om hemlig teleövervakning har fattats. 8 § Uppteckningar av uppgifter ska granskas möjligt. Uppteckningar ska, i de delar de är av betydelse för att förebygga eller förhindra brott, bevaras så länge det behövs för att förebygga eller förhindra brott. De ska därefter förstöras. Trots vad som sägs i andra stycket får brottsbekämpande myndigheter behandla uppgifter från uppteckningar i enlighet med vad som är särskilt föreskrivet i lag. 9 § I lagen (2007:908) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet finns bestämmelser om Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn på eget initiativ och på begäran av enskild. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) ska ha följande lydelse. Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 5 kap. 1 § hållande av försändelse på beford- avlyssning, hemlig teleövervak- grund av beslut av domstol, under- 6 kap. 20 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation 6 kap. 21 § lagen (2003:389) om såvitt avser uppgift om kvar- hållande av försändelse på beford- ringsföretag eller om hemlig tele- avlyssning och hemlig tele- övervakning på grund av beslut av domstol, undersökningsledare eller 49 Senaste lydelse 2008:815 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 3. denna lag enligt 5 kap. 1 § hållande av försändelse på beford- grund av beslut av domstol, under- sökningsledare eller åklagare, eller lagen (0000:00) om tillgång till kommunikation i de brottsbekäm- 6 kap. 20 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation 6 kap. 21 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation såvitt avser uppgift om kvarhållande av försändelse på befordringsföretag eller om hemligteleavlyssning och hemlig teleövervakning på grund av beslut av domstol, undersökningsledare eller åklagare, eller inhämtning av uppgifter enligt lagen (0000:00) om tillgång till uppgifter om viss elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, dels att 6 kap. 8, 21 och 22 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. 10 a §, av följande ly- Bestämmelserna i 57 §§ gäller inte 1. när en myndighet eller en domstol behöver tillgång till sådana upp- gifter som avses i 5 § för att lösa tvister, 2. för elektroniska meddelanden 2. för elektroniska meddelanden som befordras eller har expedierats som befordras eller har expedierats eller beställts till eller från en viss eller beställts till eller från en viss adress i ett elektroniskt kommuni- adress i ett elektroniskt kommuni- kationsnät som omfattas av beslut kationsnät som omfattas av beslut om hemlig teleavlyssning, hemlig om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning, tekniskt bistånd med hemlig teleavlyssning eller med hemlig teleövervakning, eller lagen (0000:00) om tillgång till kommunikation i de brottsbe- 3. i den utsträckning uppgifter som avses i 5 § är nödvändiga för att förhindra och avslöja obehörig användning av ett elektroniskt kommunikationsnät eller en elektronisk kommunikationstjänst. Bestämmelserna i 9 och 10 §§ gäller inte när lokaliseringsuppgifter omfattas av beslut om inhämtning av uppgifter enligt 27 kap. eller lagen (0000:00) om tillgång till uppgifter om viss elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet. 50 Senaste lydelse 2005:493. Tystnadsplikt enligt 20 § första stycket gäller även för uppgift som Bilaga 5 1. åtgärden att kvarhålla försändelser enligt 27 kap. 9 § rätte- 2. angelägenhet som avser an- 2. angelägenhet som avser an- vändning av hemlig teleavlyssning vändning av hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning enligt eller hemlig teleövervakning enligt 27 kap. 18 eller 19 § rättegångs- 27 kap. 18, 19 eller 20 d § rätte- balken eller tekniskt bistånd med gångsbalken eller tekniskt bistånd med hemlig teleövervakning enligt kap. 25 b § lagen (2000:562) om 4 kap. 25 b § lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brott- internationell rättslig hjälp i brott- 3. angelägenhet som avser in- 3. angelägenhet som avser in- hämtning av signaler i elektronisk hämtning av signaler i elektronisk form enligt lagen (2008:717) om form enligt lagen (2008:717) om 4.inhämtning av uppgifter enligt lagen (0000:00) om tillgång till uppgifter om viss elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet, och 5.begäran om utlämnande enligt 22 § första stycket 2. fått del av eller tillgång till uppgift fått del av eller tillgång till uppgift som avses i 20 § första stycket som avses i 20 § första stycket ska skall på begäran lämna 1. uppgift som avses i 20 § första stycket 1 till en myndighet som i ett särskilt fall behöver en sådan uppgift för delgivning enligt delgivningslagen (1970:428), om myndigheten finner att det kan antas att den som söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga 2. uppgift som avses i 20 § 2. uppgift som avses i 20 § första stycket 1 och som gäller första stycket 1 och som gäller misstanke om brott till åklagar- misstanke om brott till åklagar- myndighet, polismyndighet eller myndighet, polismyndighet eller någon annan myndighet som skall någon annan myndighet som ska 51Senaste lydelse 2008:719. 52Senaste lydelse 2006:737.