prop · H0031d33 · 2012-09-20 00:00:00 — Vidare har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. En betydande del av åtagandena inom bemyndiganderam avser entreprenadkontrakt i investeringsprojekt. I aktuella planer ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, som t.ex. i . Avgörande för när ett åtagande inträffar (enligt gällande redovisningsregler) är när respektive kontrakt tecknas. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs viss buffert i bemyndiganderamen. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna till att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Exempelvis kan det bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndiganderamen vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Av tabellen nedan framgår att ingående åtaganden är lägre än utestående åtaganden . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 åtaganden avseende investeringar som görs för överskottet av trängselskatten i respektive trängselskatten i och redovisas under anslag 1:11 Trängselskatt i respektive anslag 1:14 Trängselskatt i . Transportstyrelsens åtaganden med anledning av uppbyggnaden av administrationen av de nya systemen för trängselskatt och vägavgifter fram t.o.m. utgången av 2012 ingår i den ovan föreslagna ramen. Transportstyrelsen planerar inte att göra några nya sådana åtaganden . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslag 1:1 Väghållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 29 20142040. -14 237 000 -14 766 000 -14 922 000 -15 019 000 -14 516 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 9 för prioriterade vägprojekt m.m. Skälen för regeringens förslag: har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade vägprojekt samt för investeringar i vissa vägprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Transportstyrelsens och investeringskostnader för uppbyggnad av system för administration av trängselskatt och vägavgifter belastar också låneramen. Anläggningstillgångar ska enligt budgetlagen (2011:203) finansieras med lån i . Dessa omfattas inte av den låneram som redovisas här. omsättningstillgångar finansieras över verkets räntekonto med därtill kopplad kredit. I det följande ges en närmare redovisning av vad de olika delposterna i tabell 3.22 (beräknad nettoupplåning) innebär. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt ska använda inbesparade driftmedel från färjetrafiken. Regeringen undertecknade 2002 ett avtal med den norska regeringen om byggandet av Svinesundsförbindelsen. Investeringsutgifterna är lånefinansierade både i och . De svenska lånen för Svinesundsförbindelsen ska vara slutamorterade till 2022. beslutade med anledning av tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04;FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten E 6 delen RabbalshedeHogdal, E 20 delen Tolle- redAlingsås samt genom , Rv 40 delen Ljungarum, Rv 45 vängen, Rv 44 delen Rv 49 SkaraVarnhem. Dessa prioriterade vägprojekt beräknas kosta sammantaget prisnivå. Lån för dessa vägprojekt ska återbetalas under med start när respektive projekt färdigställs. Den trafikslagsövergripande nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021 samt länsplan för regional infrastruktur i för perioden 2010- 2021 innehåller även ett antal nya investeringar som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 rådet gäller det de objekt som enligt Stockholmsöverenskommelsen respektive Västsvenska paketet delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter samt de vägavgiftsfinansierade broarna över Sundsvallsfjärden på och över på . Den del av investeringarna som täcks av framtida skatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån. I detta inkluderas även kostnader för uppbyggnaden av administrationen av systemen. beslutade med anledning av regeringens proposition Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) att planeringsramen för dessa investeringar för perioden 20102021 ska uppgå till 50 prisnivå. Denna planeringsram inkluderar ovan nämnda projekt och utgör ett komplement till den statliga planeringsram för infra- strukturåtgärder på 417 prisnivå som hade beslutat om (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). Låneramen 2013 för dessa ändamål föreslås sammanlagt uppgå till 9 . Den ökade upplåningen avser planerat genomförande av de prioriterade vägprojekten och av projekt som delvis kommer att finansieras med inkomster från vägavgifter. I tabell 3.22 redovisas och Transportstyrelsens nettoupplåning med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amortering. I tabell 3.23 redovisas den ackumulerade skulden 20112021, vilken är en konsekvens av den nettoupplåning som anges i tabell 3.22. Tabell 3.22 Beräknad nettoupplåning för prioriterade vägprojekt m.m. åren 20112021 turpaketet (vägar) 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.23 Beräknad låneskuld för prioriterade vägprojekt m.m. åren 20112021 strukturpaketet (vägar) Merparten av de lån som tagits upp ska återbetalas genom att anslag 1:1 Väghållning belastas med kostnader för räntor och amorteringar. Undantagen utgörs av lånen för nya Svinesundsförbindelsen och den nya bron över på och längre fram även lånen för E4 och som ska återbetalas med avgifter. I tabell 3.24 nedan redovisas det beräknade årliga anslagsbehovet 20112021 för räntor och amortering av de lån som ska återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och amorteringar, vid en kalkylränta på . Tabell 3.24 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar åren 20112021 Regeringen avser att lämna en infrastrukturproposition till . De satsningar som regeringen föreslår, dels i denna proposition men även i den kommande infrastrukturpropositionen syftar till att ytterligare förbättra transportsystemet genom att underhålla, effektivisera och trimma den befintliga infrastrukturen. Regeringen avser även att genomföra stora nyinvesteringar för att öka kapaciteten och förbättra möjligheterna till ett långsiktigt hållbart transportsystem. så föreslår regeringen en satsning om totalt på väghållning och banhållning. Dessa medel ska användas för drift och underhåll och trimning av det befintliga systemet men även vissa investeringar bör påbörjas vad avser och vägen mellan och för att främja tillväxten inom gruvnäringen. Av den totala satsningen 2013 så är regeringens förslag att anslag 1:1 Väghållning ökas med 1 2013. Perioden 20142016 ingår och kommer att beskrivas närmare i regeringens infrastrukturproposition som lämnas till . denna proposition beräknat en höjning av anslagen för väg- och banhållning med totalt 2014, 2015 och 2016. Av denna totala satsning har anslag 1:1 Väghållning beräkningsmässigt ökats med ca 2014, ca 2015 och ca 2016. effektiviseringsarbete ger mer verksamhet för pengarna Inom pågår ett omfattande effektiviseringsarbete som inleddes . har bedömt att effektiviseringarna inom administrationen kommer innebära att i stället kan användas till väg- och banhållning. Regeringen föreslår därför att motsvarande belopp överförs från anslag 1:3 till anslag 1:1 Väghållning och anslag 1:2 Banhållning. Med utgångspunkt i bedömning om uppnådda effektiviseringar så har regeringen beräknat en motsvarande överföring om 2014 respektive . Utgångspunkten bör även framgent vara att de medel som frigörs på administrationsanslag genom effektiviseringsarbete ska användas till väg- och banhållning. Med anledning av ovanstående föreslår regeringen att 2013 överförs till anslag 1:1 Väghållning. Överföringen har beräknats uppgå till ca 2014 och ca . I enlighet med beslut införs trängselskatt i (prop. 2009/10:189, bet. 2009/10:SkU39, rskr. 2009/10:294). beräknas intäkterna från systemet uppgå till . Liksom för anslag 1:11 Trängselskatt i gäller att anslagets nivå ska vara det samma som beräknade inkomster. Det beräknade anslaget för trängselskatt i har beräkningsmässigt ingått i anslag 1:1 Väghållning. Re- geringen föreslår att ett nytt anslag 1:14 Trängselskatt i fr.o.m. förs upp på statens budget. Regeringen avser föra över medel motsvarande beräknade intäkter som i enlighet med ovan beräkningsmässigt ingått i anslag 1:1 Väghållning till det nya anslaget 1:14 Trängselskatt i . Anslaget kommer att användas för investeringar i kollek- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 tivtrafik, järnväg och väg i samt till kostnader för administration av systemet. Såväl intäkter som kostnader från systemet kommer att redovisas under det nya anslaget. Den planerade ordningen är i enlighet med tillkännagivande i frågan (bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) och följer samma princip som redovisningen av trängselskatt i . Införandet av nya vägavgiftssystem medför vissa kostnader för administration. I den del dessa utgörs av kostnader för själva vägavgiftssystemet kommer de att finansieras med avgiftsintäkterna. Andra mindre administrationskostnader som t.ex. hos och Domstolar kan dock inte finansieras med avgifter. Inte heller kostnader för informationsinsatser i samband med införande av nya vägavgiftssystem får finansieras med avgifter. Ändamålet för anslag 1:1 Väghållning föreslås därför utökas till att även omfatta kostnader för administration av vägavgifter som inte är systemkostnader. Regionerna ges förutsättning att ta ett större ansvar för flygplatser De regionala planupprättande organen bör inom ramen för sitt transportpolitiska ansvar ges förutsättningar att ta ett större ansvar för de flygplatser som inte ingår i det nationella basutbudet, bl.a. genom att de regionala infrastrukturplanerna ska kunna omfatta driftbidrag till icke-statliga flygplatser. Det totala öronmärkta beloppet för driftsbidrag till ickestatliga flygplatser bör därför minska. Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att överförs från anslag 1:7 Driftsbidrag till icke statliga flygplatser m.m. till anslag 1:1 Väghållning för att användas för de regionala infrastrukturplanerna. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 22 anvisas under anslag 1:1 Väghållning . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 23 , 24 respektive 24 . Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.25 Anslag 1:1 Väghållning fördelning på anslagsposter och delposter Investeringar i nationell plan Investeringar i regional plan1 Räntor och återbetalning av lån Bärighet, tjälsäkring och rekon- Bidrag för drift av enskild väg Vissa bidrag till trafiksystem Övriga insatser för effektivisering av 1 Investeringar i regional plan omfattar inte enbart väginvesteringar. Länsramarna används även för andra trafikslag, särskilt för spårbunden trafik. 2 Beloppen följer förslag till periodisering av den trafikslagsövergripande nationella planen för transportsystemet 2010-2021. Nivån ökar 2015 med anledning av att det belopp som avsatts totalt inte varit jämt fördelat, utan har varit lägre . Detta beror i sin tur på att medel prioriterats för stora investeringsobjekt. Regeringen beslutar slutligt om anslagspostens storlek i regleringsbrev för respektive budgetår. Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Väghållning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:2 Banhållning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 15 459 284 tkr prisnivå. 3Motsvarar 17 497 758 tkr prisnivå. 4Motsvarar 19 319 223 tkr prisnivå. -myndighetsutövning, främst fastställelse av tågplan och järnvägsplan, -bidrag till enligt avtalet mellan staten och , -kostnader för trafikavgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen, -bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, -investeringar i statliga järnvägar, -drift och underhåll av statliga järnvägar samt trafikledning, -åtgärder inom sjöfarten som omfattas av den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021, -andra insatser, utöver banhållning och bidrag, som följer av instruktion, -informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen, -räntor och återbetalning av lån för järnvägsändamål upptagna i , -kostnader för ett eventuellt infriande av betalningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till Svensk-Danska broförbindelsen , -kostnader för ett eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till , -kostnader för eventuella kreditförluster avseende den obligationsportfölj som härrör från de numera avslutade amerikanska leasingtransaktioner som ingicks av affärsverket , -kostnader för åtgärder förknippade med statens miljöansvar inom transportområdet, -eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv, samt -betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från i tågplan och trafikeringsavtal fastställt nyttjande av infrastrukturen som orsakats av . Budget för avgiftsbelagd verksamhet 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 förvaltar, och vilken ställs till förfogande för uthyrning till operatörer i statens upphandlade trafik. De fordon som inte hyrs ut till operatörer i den upphandlade trafiken hyrs ut på annat sätt. Av tabell 3.28 framgår kostnaderna och intäkterna för avgiftsbelagda verksamhet inom avseende järnväg. Tabell 3.28 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) Övriga avgifter för uppdragsverk- Offentligrättsliga avgifter (banav- tar i enlighet med järnvägslagen (2004:519) ut avgifter av operatörerna för trafik på statligt ägd och förvaltad järnvägsinfrastruktur och för tjänster som utförs i samband med trafiken. beräknas intäkterna av avgifterna uppgå till . In- täkterna används för finansiering av drift, underhåll och kvalitetshöjande insatser i järnvägsinfrastrukturen samt produktionskostnader för tjänsterna. tar också över verksamhetsgrenen fordonsförvaltning från affärsverket . Verksamheten avser den fordonsflotta som affärsverket äger och investeringar omfattar de investeringar som fastställts av regeringen i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021. investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via medfinansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och bidrag från EU (TEN-bidrag). Därutöver gör investeringar i el- och teleanläggningar som finansieras med lån. De trängselskatteinkomster som används för investeringar ingår i anvisade anslag. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 beräknar att genomföra investeringar för (tabell 3.29). Investeringar i järnväg enligt nationell plan1 Investeringar i anläggningstillgångar järnvägar Medfinansiering, förskottering m.m. 1 Inklusive medfinansiering, däribland TEN-medel Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Banhållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 84 20142050. Skälen för regeringens förslag: Den verksamhet som bedriver innebär ofta att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av järnvägsnätet. sluter fleråriga och har i uppdrag att lämna bidrag till olika ändamål. Be- myndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203), oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndiganderamen inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vidare har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. sker redovisningen av bemyndigandet enligt samma principer som inom väghållning. Detta innebär att räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndiganderamen först då lån En betydande del av åtagandena inom bemyndiganderam avser entreprenadkontrakt i investeringsprojekt. I aktuella planer ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, t.ex. . Avgörande för när ett åtagande inträffar (enligt gällande redovisningsregler) är när respektive kontrakt tecknas. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs viss buffert i bemyndiganderamen. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna till att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Exempelvis kan det bli nödvändigt att skjuta upp avslutet av en upphandling för att inte överskrida bemyndiganderamen vilket försenar och fördyrar projektgenomförandet. Av tabellen nedan framgår att ingående åtaganden är lägre än utestående åtaganden . Denna andel motsvarar åtaganden avseende investeringar som görs för överskottet av trängselskatten i och redovisas under anslag 1:14 Trängselskatt i . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Banhållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 84 20142050. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 -14 097 000 -12 018 000 -10 861 000 -13 820 000 -69 171 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 35 för prioriterade järnvägsprojekt m.m. Skälen för regeringens förslag: har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, vissa prioriterade järnvägsprojekt, investeringar i el- och teleanläggningar, statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten samt investeringar i vissa järnvägsprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med inkomster från trängselskatt. Anläggningstillgångar ska enligt budgetlagen (2011:203) finansieras med lån i . Dessa omfattas inte av den låneram som redovisas här. omsättningstillgångar finansieras över verkets räntekonto med därtill kopplad kredit. I det följande ges en närmare redovisning av vad de olika delposterna i tabell 3.31 (beräknad nettoupplåning) innebär. beslutade med anledning av förslagen i tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade järnvägsprojekten , MjölbyMotala, Trollhät- tanGöteborg samt järnvägsprojekt i . Den trafikslagsövergripande nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021 innehåller även ett antal nya investeringar som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. På järnvägssidan gäller det Västlänken, som enligt Västsvenska paketet, delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt. Den del av investeringarna som täcks av framtida skatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån. beslutade med anledning av regeringens proposition Vårtilläggsbudget (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) att planeringsramen för dessa investeringar för perioden 20102021 ska uppgå till 50 . Denna planeringsram inkluderar ovan nämnda projekt och utgör ett komplement till den statliga planeringsramen för infrastrukturåtgärder på 417 prisnivå som beslutat om (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). Arbetet med att avveckla har pågått . har tidigare betalat en hyra till bolaget för som motsvarar kostnader för räntor, amorteringar och avgifter på lånet för . I och med att avvecklas tar över betalningsansvaret för lån upptagna för . Låneskulden för ingår därför numera i låneramen för prioriterade järnvägsprojekt m.m. Låneramen för dessa ändamål föreslås sammanlagt uppgå till 35 444 000 000 kro- Av den totala låneramen järnvägsprojekten , , TrollhättanGöteborg samt järnvägsprojekt i . Lånen för dessa järnvägsprojekt ska återbetalas under med start när respektive projekt färdigställs. Den enskilt största förklaringen till den avsevärt högre låneramen för prioriterade järnvägs- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 projekt m.m. 2013 jämfört med är att låneramen från även inkluderar beräknad låneskuld för . upplåningen i övrigt avser planerat genomförande av de prioriterade järnvägsprojekten och av investering i el- och teleanläggningar. Tabell 3.31 Beräknad nettoupplåning för prioriterade järnvägsprojekt m.m. åren 20112021 paketet (bana) I tabell 3.32 nedan redovisas ackumulerade skuld samt skulden för järnvägsprojekt som hanteras utanför för peri- Skulden är en konsekvens av nettoupplåningen ovan. Tabell 3.32 Beräknad låneskuld för prioriterade järnvägsprojekt m.m. åren 20112021 paketet (bana) De lån som har tagit upp i ska återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och återbetalning av lån. I tabell 3.33 redovisas det årliga anslagsbehovet 20112021 för räntor och återbetalning av dessa lån. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.33 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för järnvägar åren 20112021 Totalt räntor och amorte- Regeringen avser att lämna en infrastrukturproposition till . De satsningar som regeringen föreslår, dels i denna proposition men även i den kommande infrastrukturpropositionen syftar till att ytterligare förbättra transportsystemet genom att underhålla, effektivisera och trimma den befintliga infrastrukturen. Regeringen avser även att genomföra stora nyinvesteringar för att öka kapaciteten och förbättra möjligheterna till ett långsiktigt hållbart transportsystem. så föreslår regeringen en satsning om totalt på väghållning och banhållning. Dessa medel ska användas för drift och underhåll och trimning av det befintliga systemet men även vissa investeringar bör påbörjas vad avser och vägen mellan och för att främja tillväxten inom gruvnäringen. Av den totala satsningen 2013 så är regeringens 1:2 Banhållning ökas med Perioden 20142016 ingår och kommer att beskrivas närmare i regeringens infrastrukturproposition som lämnas till . Regeringen har i denna proposition beräknat en höjning av anslagen för väg- och banhållning med totalt 2014, 2015 och 2016. Av denna totala satsning har anslag 1:2 Banhållning beräkningsmässigt ökats med ca 2014, ca 2015 och ca 2016. effektiviseringsarbete ger mer verksamhet för pengarna Inom pågår ett omfattande effektiviseringsarbete som inleddes . har bedömt att effektiviseringarna inom administrationen kommer att innebära att i stället kan användas till väg- och banhållning. Regeringen föreslår därför att motsvarande belopp överförs från anslag 1:3 till anslag 1:1 Väghållning och anslag 1:2 Banhållning. Med utgångspunkt i bedömning om uppnådda effektiviseringar så har regeringen beräknat en motsvarande överföring om 2014 respektive fr.o.m 2015. Utgångspunkten bör även framgent vara att de medel som frigörs på administrationsanslag genom effektiviseringsarbete ska användas till väg- och banhållning. Med anledning av ovanstående föreslår regeringen att 2013 överförs till anslag 1:2 Banhållning.