prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — För det andra påverkas hushållen negativt om problem i bankerna innebär att skattemedel måste användas t.ex. på grund av att insättningsgarantin aktiveras eller att systemviktiga banker som inte är livskraftiga får övertas av staten och därefter kapitaliseras. Därmed blir det svårare att upprätthålla offentliga kärnverksamheter som skola, vård, omsorg och rättsväsende. Det finns således flera skäl för svenska hushåll och företag att vilja ha robusta banker och ett välfungerande finansiellt system. 3.6.1Stor och koncentrerad banksektor har internationellt sett ett stort bank- system i förhållande till ekonomins storlek. Det innebär att ett fallissemang i banksektorn kan bli mycket kostsamt för staten och skattebetalarna att hantera. De fyra svenska bankkoncernernas sammanlagda tillgångar i och utomlands är nära fyra gånger så stora som BNP (se tabell 3.7). Tabell 3.7 De fyra storbankernas tillgångar och kapitalnivåer /12 1Kapitalnivåer inklusive övergångsregler. 2Uppskattning av kapitalnivåer. Anm.: Vid konvertering av Nordeas siffror från euro till kronor har en kurs på per euro använts. Kärnprimärkapital som andel av riskviktade tillgångar. BNP beräknat i löpande priser. En annan riskfaktor är bankernas ökade inter- nationella verksamhet. Eventuella problem i bankernas utländska verksamheter riskerar att bli en börda för svenska skattebetalare. De svenska bankerna finansierar sig vidare i allt större utsträckning i utländsk valuta. bestod av bankernas totala marknadsupplåning om av skulder i utländsk valuta. Om finans- marknaderna i vår omvärld upphör att fungera blir det därmed svårt för bankerna att upprätt- hålla sin finansiering. Storbankerna är dessutom så pass sammanflätade med varandra genom de- ras omfattande inbördes transaktioner att pro- blem i en bank mycket lätt sprider sig till de andra. Vid sidan av de två ovan nämnda riskerna i bank- systemet utgör hushållens förhållandevis höga skuldsättning också en viss risk. Hushållens samlade skulder uppgick till , varav 2 124 miljarder avsåg bostadslån. Detta motsvarar ca 75 respektive av BNP. Det genomsnittliga svenska hushållets skulder uppgick till av den årliga disponibla inkomsten 2011. Trots att skuldkvoten ligger på en historiskt hög nivå, ligger räntekvoten under det historiska genomsnittet. Fallande räntor har alltså gjort att hushållen kunnat bära en större skuld, utan att det trängt undan möjligheterna till konsumtion eller finansiellt sparande. Skuldkvoten har troligtvis också påverkats av att finans- marknaderna utvecklats och att tillgången på krediter förbättras. De senaste 15 årens kraftiga ökning av hushållens skuldsättning manar ändå till vaksamhet. Diagram 3.13 Hushållens skuld- och räntekvot Procent av disponibel inkomst Skuldkvot (vänster axel) Räntekvot (höger axel) Anm.: Räntekvoten är beräknad utifrån benchmark för svenska femåriga bostadsobliga- tioner, med tillägg för en räntemarginal procentenheter, och med skatteavdrag Uppgången 1991 förklaras främst av att värdet på ränteavdraget minskade från ett antaget genomsnitt på till . Källor: Reuters Ecowin, och egna beräkningar. 3.6.3Ett stabilare finansiellt system De svenska bankerna klarade finanskrisen bättre än många andra länders banker mycket tack vare att och regeringen snabbt beslutade om kraftfulla stödåtgärder. har bankerna en god lönsamhet och är välkapitaliserade i ett internationellt perspektiv. Finanskrisen visade dock hur hastigt osäkerhet och instabilitet kan uppstå i det finansiella systemet och därmed hur skört systemet kan vara. I samband med finans- krisen stod det klart att både det förebyggande arbetet och möjligheterna att hantera finansiella kriser måste stärkas. Trots en förbättrad situation på de finansiella marknaderna finns det fortfarande tydliga risker i det finansiella systemet som skulle kunna bidra till instabilitet i den svenska ekonomin. Arbetet med att öka stabiliteten i det finansi- ella systemet pågår kontinuerligt. För att skapa ännu bättre förutsättningar för ett väl funge- rande finansiellt system har fått i ökat anslag 2012 för mer och förbättrad tillsyn av de finansiella före- tagen. Sammantaget beräknas Finansinspektion- ens anslag vara högre 2014 än 2011. Som ett led i arbetet med att förstärka den finansiella stabiliteten har beslutat om ett allmänt råd för lån med bostaden som pant, det s.k. bolånetaket. Enligt detta bör nya lån inte överstiga av bostadens Rådet började gälla och syftar till att motverka att banker och andra kreditinstitut använder högre belåningsgrader som konkurrensmedel. Allt för hög skuldsättning gör låntagare sämre rustade för svängningar i bostadspriserna och i ekonomin. Rådet har enligt haft effekt och delvis förändrat bankernas till ca 900 000 kronor19 Det kan också bidra till att säkra inlåningen till bankerna i orostider. Banker och kreditinstitut ska i ökad utsträckning bära kostnaderna för sitt eget risktagande. Genom stabilitetsavgifterna de betalar till stabilitets- fonden finansierar banker och kreditinstitut delvis de stödåtgärder som kan förväntas bli aktuella vid framtida finanskriser. (dir. 2011:6) ska vidare utreda hur avgiften till stabilitetsfonden ska kunna sättas utifrån de risker respektive bank tar. En rad åtgärder har vidtagits för att stärka den finansiella stabiliteten, men det faktum att den svenska banksektorn är både stor och koncen- trerad innebär risker. Det är därför viktigt att motståndskraften i de systemviktiga bankerna är stor för att de ska kunna stå emot finansiella kriser. Ju högre kapitaltäckningen i bankerna är desto större blir motståndskraften. Regeringen kommer därför att höja kapitaltäckningskravet för de fyra storbankerna i ett första steg (se vidare fördjupningsrutan Kapitaltäckningsregler det svenska förslaget om stramare regler). 3.6.4Konsumenternas ställning på finansmarknaden ska stärkas Finansbranschen genomgår en förtroendekris. Den är orsakad av ett oansvarigt risktagande som har skadat jobb och välfärd. Parallellt med arbetet att förstärka regelverket för och tillsynen av finansmarknaderna, arbetar regeringen aktivt för att stärka konsumenternas ställning gent- 19 Enligt är det maximala ersättningsbeloppet uttryckt som . Det är regeringens ambition att göra det möjligt att uttrycka det i kronor. emot de finansiella företagen. Konsumenterna måste återfå förtroendet för finansiella företag. Ett grundläggande problem i detta sammanhang är att hushållen och de finansiella företagen möts på en ojämn spelplan. Finansiella tjänster är ofta komplicerade och bolagen i branschen har ett kunskapsövertag. Konsumen- ternas underläge bidrar därmed till stora vinster i finansbranschen. riskerar dock bolagens beteende att äventyra förtroendet för hela branschen och minska hushållens vilja att använda finansiella tjänster. Konsumenterna ska kunna känna sig trygga i kontakten med finansiella företag, vare sig det handlar om att spara till en buffert, låna till en bostad eller planera inför pensionen. Arbetet med att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden är prioriterat för regeringen och omfattar många områden. Som konsument kan det vara svårt att skilja på finansiell rådgivning, där konsumentens intressen står i fokus, och ren marknadsföring och försäljning av en tjänst. ser nu över gränsdragningen mellan rådgivning och marknadsföring eller försäljning av komplexa finansiella produkter. Regeringen kommer att följa upp resultatet och vidta åtgärder om det behövs. På EU-nivå arbetar regeringen för ett förbud för oberoende investeringsrådgivare att ta emot ersättning för att rekommendera en viss placering. Den information om finansiella tjänster och produkter som konsumenten får är ofta krånglig. Genom tydligare och mer transparent information ökar möjligheten för konsumenterna att skilja mellan bra och dåliga erbjudanden. Regeringen arbetar därför för att informationen om t.ex. avgifter, risker och vad olika tjänster kostar ska bli tydligare. En ny reglering om kortfattade faktablad om fonder har införts på EU-nivå. Regeringen anser att branschen måste ta sitt ansvar och göra redovisningen av avkastningen, riskerna och avgifterna ännu tydligare. Regeringen kommer även att verka för ökad tydlighet i faktabladen. Villkoren för sparande ska förbättras. Hus- hållens sparande är viktigt för att bl.a. skapa nödvändiga buffertar i vardagen. Det ska vara enkelt och billigt att spara. Då måste det också vara lätt att byta bank och förvaltare samt att välja bort dyra fonder och försäkringsprodukter. Konkurrens och låga trösklar för att byta från en aktör till en annan ger valfrihet för konsumenten och pressar priserna. Med en förbättrad rörlighet pressas branschen att erbjuda alla kunder bättre villkor. /infördes den förmånliga sparformen investeringssparkonto. För att öka rörligheten har regeringen även tillsatt en utredning med uppdrag att se över flytträtten för försäkrings- sparande (dir. 2010:43). Finansiell stabilitet och konsumenter som känner sig trygga i mötet med banker och andra finansiella företag är grundförutsättningar för att finansmarknaden ska bidra till tillväxt och välstånd. Regeringen arbetar därför vidare med att skapa bättre ordning och reda på finans- marknaden och för att förtroendet för de finansiella företagen ska återupprättas. Kapitaltäckningsregler det svenska förslaget om stramare regler Finansiella kriser är ett allvarligt hot mot jobb, tillväxt och välfärd. För att minska hotet, och därmed göra mindre sårbart för finansiella kriser, är högre kapitaltäckning i stora banker en central åtgärd.20 Högre kapitaltäckningskrav för stora banker utgör en central del i det ramverk som regeringen skapar för finansiell stabilitet. En viktig förklaring till att konsekvenserna av finanskrisen 20072009 blev så allvarliga var att banker generellt hade en för låg kapitalnivå och att kapitalet var av för låg kvalitet. Bankerna hade helt enkelt inte tillräckligt med högkvalitativt kapital för att skydda dem mot de (oväntade) kreditförluster som uppstod i finanskrisens spår. Detta ledde i många länder till stor finansiell oro med minskad produktion och sysselsättning som följd. I några länder tvingades regeringarna vidta åtgärder för att rädda hela eller delar av bank- sektorn, med kraftigt stigande statsskulder som följd. Högre kapitaltäckning i bankerna är där- med en central åtgärd för att upprätthålla stabiliteten i banksystemet och reducera riskerna för skattebetalarna. Högre kapitaltäckning leder till dels ett minskat risktagande i bankerna, dels en större buffert om en bank får problem och gör förluster. Inom EU pågår implementeringen av det globala regelverket III, som bl.a. innebär att banker och kreditinstitut måste hålla mer och bättre kapital. Implementeringen inom EU sker i form av kapitaltäckningsregelverket CRD IV.21 III tar dock inte hänsyn till hur stor bank- sektorn är i förhållande till ett lands BNP. Bank- verksamhet tenderar att koncentrera sig till vissa 20Kapitaltäckningsreglerna specificerar hur mycket kapital banker och andra kreditinstitut ska ha för att täcka sina risker. Det är i huvudsak risker för förlust i samband med utlåning (kreditrisk), samt marknadsrisker och operativa risker. Regelverket specificerar vilken typ av kapital som krävs. Kapitalkraven är riskviktade, vilket betyder att olika tillgångar (t.ex. utlåning till olika låntagare) tilldelas riskvikter som är knutna till risken att låntagaren inte kan fullgöra sina låneåtaganden. Kapitaltäckningskraven varierar också beroende på hur avancerad respektive kreditinstitut är i sin risk- och kapitalhantering. Institut med mindre komplexa risker använder schabloniserade, enkla regler medan mer avancerade banker får använda interna metoder för risk- och kapitalutvärdering. 21CRD IV innefattar reglering i både direktiv- och förordningsform. Tydligast är denna koncentration i och (se diagram 3.14). Diagram 3.14 Banktillgångar i förhållande till BNP, Anm.: Den ljusare delen av stapel visar de fyra storbankernas tillgångar utom- lands i förhållande till BNP. I övriga länder i diagrammet ingår bankernas till- gångar utomlands i de svarta staplarna. Banksektorn är dock stor även i . Tillsammans med har den tredje största banksektorn i , mätt som bankernas totala tillgångar som andel av BNP. Det följer givetvis många fördelar för ett land av att ha en stor banksektor, bl.a. genom att företag och hushåll får tillgång till ett stort utbud av finansiella tjänster. medför en stor banksektor att ett land blir sårbart för störningar i det finansiella systemet. Det är särskilt fallet om, som i , bankverksamheten är koncentrerad till ett fåtal stora, delvis sammanlänkade banker. har en mycket stor banksektor som domineras av de fyra storbankerna Nordea, , och . De fyra storbankernas tillgångar har vuxit från att motsvara av BNP av BNP 2011. Länder med stora banksektorer, som t.ex. och , vidtar parallellt med III åtgärder som ytterligare stärker motståndskraften mot finansiella kriser och minskar riskerna för statsfinanserna och skattebetalarna. Åtgärderna som föreslås är bl.a. högre kapitaltäckning för systemviktiga banker i form av s.k. systemriskpåslag. I och med att banksektorn är stor i förhållande till svensk ekonomi måste motståndskraften mot finansiella kriser i de svenska bankerna öka. De högre kapitaltäckningsnivåerna i III är nödvändiga, men bedöms inte vara tillräckliga för att uppnå tillräcklig motståndskraft och reducera den risk som svenska skattebetalare står inför om en eller flera av de stora, systemviktiga bankerna skulle få allvarliga problem. Av denna anledning behöver de fyra stora svenska bankerna omfattas av högre kapitalkrav än miniminivåerna i III. Baserat på hur den svenska banksektorn är uppbyggd har regeringen, och Fi- nansinspektionen gjort bedömningen att de fyra svenska storbankerna ska ha högre kapital- täckningskrav än i III:s minimikrav på minst 7 procents s.k. kärnprimärkapital i förhållande till bankens riskvägda tillgångar.22 Kravet på kärnprimärkapital för de fyra stora systemviktiga bankerna bör fr.o.m. höjas till av deras riskvägda tillgångar. Kravet stiger sedan till 2015 (se diagram 3.15). När detta andra steg i systemriskpåslaget är fullbordat innebär det att kapitaltäckningen i de stora bankerna ska vara högre än miniminivån i CRD IV. Genomförandet påverkas dock av såväl pågående förhandlingar på EU-nivå som stabiliteten i det svenska finansiella systemet. De fyra storbankerna har en kapitaltäck- ningsgrad på ungefär den nivå som föreslås gälla fr.o.m. (se tabell 3.7 i III-termer). Det är välkommet ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv att bankerna gjort nödvändiga anpassningar till de kommande högre kraven. Det är dock angeläget att det lagstadgade kravet höjs för att säkerställa att de nödvändiga kapitaltäckningsnivåerna upprätt- hålls även . Källa: Egna beräkningar. Det är inte rimligt att bankerna belastar sina kunder med ökade kostnader till följd av de högre ställda kapitaltäckningskraven. Banker med en större andel kapital är säkrare och innebär en lägre risk för bankernas investerare och finansiärer. Bankernas avkastningskrav bör därmed bli lägre . En anpassning till de nya kapitalkraven bör därför kunna ske utan att hushållens och företagens villkor för bank- tjänster påverkas i någon större utsträckning. För att bevaka utvecklingen har Finans- inspektionen fått i uppdrag att övervaka bankernas anpassning till de nya reglerna, bl.a. bolånemarginalernas och företagsutlåningens utveckling. 22 Miniminivån inkluderar en kapitalkonserveringsbuffert på kärnprimärkapital. Utöver minimikravet i III finns en kontracyklisk buffert på 0-2,som innebär att kapitalkravet kan höjas ytterligare i goda tider. 3.7Utmaningar för en tryggad bostadsmarknad En väl fungerande bostadsmarknad är en viktig förutsättning för en god ekonomisk tillväxt och en konkurrenskraftig ekonomi. Bostadsmark- naden har betydelse för arbetsmarknad och rörlighet. En god tillgång till bostäder ökar också människors valmöjligheter. Oavsett ekonomisk ställning, ska det vara möjligt att tacka ja till ett jobb eller en studieplats på annan ort än där man bor för tillfället. Dessutom bidrar en väl fungerande bostadsmarknad till finansiell och ekonomisk stabilitet. Bostadsmarknaden ska präglas av mångfald för att möta människors behov av ett tryggt boende under olika delar av livet och erbjuda vägar in på bostadsmarknaden också för dem med små resurser. Hyresrätt och uthyrning av privatbostäder fyller här en viktig funktion. Eget ägt boende ger ökat inflytande över den egna boendesituationen. Av samtliga permanentbostäder i är egna hem, bostadsrättslägenheter och hyreslägenheter. 3.7.1Brist på bostäder i vissa delar av landet är bostadsmarknaden i många kommuner i obalans. I storstadsregionerna och kring universitets- och högskoleorter samt andra tillväxtregioner råder bostadsbrist. står det på vissa orter i landet tomma lägenheter och på andra platser har man behövt riva bostadshus. I de kommuner som har brist på bostäder är det framför allt ungdomar, flyktingar, äldre och hushåll med svag ekonomi som har det svårt. Unga flyttar främst till tillväxtregioner, men de får allt svårare att etablera sig på den reguljära bostadsmarknaden. Särskilt har etableringen för- svårats för personer i åldrarna i de största tillväxtregionerna. Antalet utbjudna förstahandskontrakt för hyreslägenheter är mycket lågt. Unga vuxna har dessutom svårt att konkurrera om de kontrakt som finns eftersom de har färre kontakter, kortare kötid på bostads- förmedlingen och ofta sämre ekonomi. Andelen unga med tillfällig anställning är stor och dessa kan därför av fastighetsägare lätt uppfattas som osäkra hyresgäster. Det finns problem med produktionen av nya bostäder i framför allt storstadsområdena. exempelvis har byggandet av nya bo- städer markant under- stigit ökningen av antalet hushåll (se diagram 3.16). Diagram 3.16 Antal nya bostäder och ökningen av hushåll i Anm.: Antal nya hushåll har beräknats som befolkningstillväxten i justerad för den trendmässiga utvecklingen av hushållsstorleken i riket. Källor: Regionplanekontoret, och egna beräkningar. Faktorer som bedöms hålla nere nivån på bostadsproduktionen är bl.a. begränsad tillgång till mark, komplicerad och utdragen plan- och byggprocess, höga kostnader för nyproduktion, svaga incitament för byggherrar, dålig lönsamhet i att förvalta bostadsfastigheter och inte minst snedvriden efterfrågan på bostäder vad gäller olika upplåtelseformer. En väl fungerande bostadsmarknad förutsätter effektiva plan- processer och effektiv konkurrens på bygg- och bostadsmarknaderna. 3.7.2 Brist på bostäder är ett hinder för jobb och tillväxt Brist på bostäder är en begränsande faktor för såväl en fungerande arbetsmarknad som en väl fungerande högre utbildning och därmed begränsande för tillväxten både i ett kortare och i ett längre perspektiv. Det är angeläget att människor har möjlighet att flytta till platser med arbetskraftsbrist. I kunskapsintensiva branscher är det av central betydelse att kunna rekrytera såväl nyutexaminerade studenter som kvalificerad arbetskraft. För att upprätthålla en dynamisk ekonomi fordras således en viss rörlighet. En välfungerande bostadsmarknad bidrar dessutom till att utjämna livschanser, då även individer med små ekonomiska resurser har möjlighet att flytta dit jobb och studie- möjligheter finns. Studier visar att rörligheten på bostadsmarknaden påverkas av såväl tillgången på bostäder och flyttkostnader som av utbudet av olika upplåtelseformer. Den demografiska utvecklingen innebär att allt fler lever allt längre vilket ställer särskilda krav på flexibla bostadsmarknader. Olika behov finns i livets olika skeden och önskemål i fråga om bostädernas kvalitet och standard, liksom den service som kan erbjudas i nära anslutning till boendet. Om det är enkelt att byta boende, bidrar det till att behoven lättare kan tillgodoses och även till att bostadsbeståndet utnyttjas mer effektivt. En dåligt fungerande bostadsmarknad riskerar också framkalla stora upp- och nedgångar i bostadspriserna, med negativa följder för den reala ekonomin, och skapa problem i det finansiella systemet genom hög belåning i kombination med snabba boprisfall. Väl avvägda reformer på detta område kan motverka dessa risker. Regeringen har påbörjat ett långsiktigt arbete för att öka tillgängligheten på bostäder. Fastighets- skatten, som inte upplevdes som rättvis och le- itim, har avskaffats. Systemet för hyressättning har reformerats. De nya regler som gäller innebär bl.a. att de allmän- nyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska verka enligt affärsmässiga principer, men också att kollektivt förhandlade hyror, oavsett fastighetsägare, ska vara vägledande för vad som är korrekt hyra vid en bruksvärdesprövning. Därmed skapas neutrala förutsättningar inom sektorn. Införandet av ROT-avdraget har ökat incitamenten att bygga om och bygga till egna hem, vilket också kan förväntas stärka bostadsbeståndet. trädde en ny plan- och bygglag och en ny instansordning för överklaganden i kraft. Syftet är tydlighet och snabbare processer, vilket gör att byggprojekt kan komma igång tidigare. Regeringen ser nu över regelverket som rör plangenomförandet vägen från beslutad detaljplan till färdig bostad. Vidare avser regeringen att ge och i uppdrag att göra en översyn av utfall och tillämpning av det nya regelverket för strandskydd och vid behov föreslå förändringar. Till arbetet knyts en referensgrupp bestående av exempelvis företrädare för kommuner och naturvården. Regeringen har också tillsatt en utredning om de tekniska egenskapskrav många kommuner ställer, ofta olika i olika kommuner, vid byggande i syfte att förbättra regelverken för att öka förutsägbarheten för dem som ska bygga. Regeringen kommer att fortsätta genomföra åtgärder som dels stimulerar nyproduktionen av bostäder, dels underlättar och öppnar upp marknaden för uthyrning av den egna bostaden. Ingen återgång till byggsubventioner var generella byggsubventioner ett starkt inslag i svensk bostadspolitik. Resultatet blev en snedvriden produktion där utbud och efterfrågan inte svarade mot varandra, och där produktionen av bostäder till stora delar frikopplades från kostnader och ansvar för risktagande. Andelen hyreshus ökade kraftigt, men ökningen var nästan helt och hållet koncentrerad till kommuner utanför storstadsregionerna, dvs. inte där behovet var som störst. I ökade bostadsbyggandet däremot praktiskt taget inte alls trots de gynnsamma finansiella förutsättningarna. En återgång till subven- tionerat byggande är inte, givet dessa er- farenheter, rätt väg för att lösa dagens problem på den svenska bostadsmarknaden. Möjligheten att hyra är central Bostadsmarknaden omfattar flera olika upplåtelseformer; hyresrätt, bostadsrätt, och äganderätt, dvs. egna hem och ägarlägenheter. Därutöver finns kooperativ hyresrätt och andelsboende. En mångfald i bostadsutbudet av olika upplåtelseformer och möjligheter att hyra till olika kontraktslängd bidrar till flexibiliteten på bostadsmarknaden. Hyresrätten och bostadsrätten är två viktiga inslag på bostadsmarknaden som kompletterar varandra. Bostadsrätten och eget hem ger möj- lighet att äga sitt boende, vilket stärker männi- skor inflytande över sin boendesituation och möjliggör sparande i den egna bostaden. Hyres- rätten säkerställer goda boendevillkor utan eko- nomiskt risktagande eller krav på eget kapital för enskilda. Även privatpersoners upplåtelse av egen bostad, helt eller delvis, är ett viktigt inslag i Bostäder med hyresrätt har traditionellt stått för en mer flexibel form av boende. En hyresrätt är lätt att flytta till och flytta från, eftersom flyttkostnaderna ofta är lägre än vid ägt boende. De flesta internationella studier pekar också på att boende i hyres- bostäder ofta är mer rörliga. Hyresrätten fyller en viktig funktion i att förenkla rörligheten för unga och nyetablerade, men också som ett alternativ för dem som inte kan eller vill köpa ett eget boende.