prop · H0035 · 2012-09-21 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2012/13:5 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten för företag regeringen är fortfarande långt ifrån målet (RiR2012:6). har granskat regeringens arbete med att förenkla för företagen . presenterade regeringen en delvis förändrad inriktning för förenklingsarbetet. Målsättningen med arbetet är fortsatt att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. För att nå målet har förenklingsarbetet breddats för att fånga fler aspekter av företagens vardag och de utmaningar företagare ställs inför och därigenom ytterligare förstärka det positiva trendbrott när det gäller regelbördan som skett . En redogörelse för det fortsatta förenklingsarbetet lämnas i skrivelsen, eftersom det har betydelse för regeringens såväl som bedömning av de iakttagelser som gör. 1 Ärendet och dess beredning .............................................................. 2 iakttagelser och rekommendationer........................ rekommendationer till regeringen............ 3 Regeringens bedömning av iakttagelser ................. Trendbrott mot en positiv förändring i iakttagelser och rekommendationer.................................... Mål och uppföljning av förenklingsarbetet........ Tydligt prioritera tunga regelområden............... Uppföljning av befintligt regelverk ................. Bredare mandat för ........................ Det fortsatta förenklingsarbetet ........................................ Sänkta kostnader för företagen........................ Minskat och förenklat uppgiftslämnande ........ Förenklade myndighetskontakter på läns- Uppföljning av förenklingsförslag från Förenklingsarbetet inom EU och ......... Förenklingsarbetet är en av flera viktiga åtgärder för ett bättre näringsklimat ................ 4 Regeringens åtgärder med anledning av 5 Vidare behandling av ............................... Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet..................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Ärendet och dess beredning lämnar löpande granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen. Syftet med den rapport som behandlas i denna skrivelse har varit att granska i vilken utsträckning regeringens övergripande mål för regelförenklingsarbetet har uppnåtts. Har företagen upplevt en märkbar positiv förändring i sin vardag? Utifrån detta resultat analyserar också om regeringens delmål och verktyg bidrar till att uppfylla det övergripande målet och om de är utformade på ett effektivt sätt. granskning avser i huvudsak perioden 20062010. Granskningen har resulterat i rapporten för företag regeringen är fortfarande långt från målet (RiR 2012:6), se bilagan. överlämnades av till regeringen . 2Riksrevisionens iakttagelser och rekommendationer har granskat regeringens regelförenklingsarbete . De revisionsfrågor som har ställts är följande. xHar företagen upplevt en märkbar positiv förändring i sin vardag? xÄr regeringens delmål och verktyg för att uppnå regelförenkling ändamålsenliga och effektiva? övergripande slutsats är att regeringen är långt från målet om att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Granskningen har resulterat i ett antal iakttagelser, slutsatser och rekommendationer som återges nedan. För att besvara frågan om regeringen har nått det övergripande målet med arbetet har genomfört en enkät med 4 000 slump- mässigt utvalda företag. Något mindre än hälften besvarade enkäten och företagen var företrädesvis inom branscherna bygg, handel, restaurang Frågor har ställts om företagens syn på regelbördan och regelbördans utveckling . enkäten visar att av företagen anser att reglerna blivit enklare eller mycket enklare, anser att reglerna blivit lite eller mycket svårare, anser däremot att det inte skett någon förändring och resterande svarar vet ej. slutsats är att få företag upplever att regelverken har blivit enklare. konstaterar att definitionen av företagens administrativa kostnader är för snäv och att många andra direkta kostnader till följd av regler exkluderas, som t.ex. kostnader för att anpassa produkter, tid för att hålla sig uppdaterad med gällande regelverk samt investerings- hänvisar även till forskning inom området som visar att s.k. indirekta effekter av regler, t.ex. reglers påverkan på företagens investeringskostnader och vinstdynamik ofta har större betydelse för företagande och tillväxt än de direkta kostnaderna. anser att det inte är tillräckligt att endast mäta de administrativa kostnaderna för att bedöma den övergripande måluppfyllelsen på ett så komplext område som regelförenkling. gör bedömningen att regelförenklingsarbetet skulle ha tjänat på en tydligare uppifrån-och-ned-styrning, där regeringen valt ut prioriterade områden. anser vidare att tyngdpunkten i arbetet har legat för långt ut i regelgivningskedjan och hänvisar till att de största kostnadsminskningarna och -ökningarna är hänförliga till ändringar som genomförts i lagar. Sammanfattningsvis gör bedömningen att arbetsprocessen i regelförenklingsarbetet inte har utformats på ett strategiskt riktigt sätt. konstaterar att det finns en tydlig målkonflikt mellan en förbättrad konkurrenssituation och minskade administrativa kostnader för företagen. har valt att göra en fördjupad analys av fem förslag som har medfört ökade administrativa kostnader för företagen inom skatteområdet. menar att problematiken med målkonflikten på skatteområdet på ett tydligt sätt visar att mätningarna av företagens administrativa kostnader är en för snäv utgångspunkt för att följa upp regelförenklingsarbetet. Den slutsats som drar är att de granskade konsekvensutredningarna är mycket bristfälliga, t.ex. när det gäller redovisningen av förslagens effekter. konstaterar även att alternativa förslag och redogörelse för på vilka grunder bedömningar har gjorts ofta saknas. anser att det vilar ett tungt ansvar på den som bereder ett förslag att se till att samtliga effekter för företag utreds i enlighet med kraven i konsekvensutredningsförordningen och motsvarande bestämmelser för och kommittéerna. Ett bristande beslutsunderlag kan enligt leda till en suboptimering av samhällets resurser. lyfter fram inrättandet av som en av regeringens viktigaste insatser för att höja kvaliteten i nya och ändrade regler. Att fler förslag till nya eller ändrade regler numera tillstyrks av indikerar, enligt , att regelgivarna har blivit bättre på att redogöra för företagens administrativa kostnader, i den del av konsekvensutredningen som ligger till grund för yttrande. har enligt andelen bristfälliga konsekvensutredningar enligt bedömning inte minskat. drar slutsatsen att mot bakgrund av att många av företagens kostnader inte är av administrativ karaktär, finns det anledning att överväga om yttranden borde omfatta förslagens samlade effekter för företag, dvs. en större del av innehållet i konsekvensutredningen. gör iakttagelsen att den förskjutning mot en mer rådgivande funktion för , som framgår av tilläggsdirektiv beslutade , medför en risk för att hamnar närmare dem som rådet är satt att granska. Att ytterligare stärka stödjande funktion på bekostnad av den kontrollerande främjar enligt sannolikt inte helheten. rekommenderar att regeringen gör följande. xUtveckla och inför delmål och indikatorer för att följa upp regelförenklingsarbetet mot det övergripande målet, utöver mätningarna av de administrativa kostnaderna. ser positivt på att regeringen har inlett ett sådant arbete. xTydligt prioritera tunga regelområden och fokusera mer på regelbördan i lagar och förordningar. xSkärp tillämpningen av konsekvensutredningsförordningen och motsvarande regler så att konsekvensutredningarna uppfyller kraven att redovisa förslagens effekter för företagen, uppföljning av befintligt regelverk stärks. xÖverväg att bredda mandat så att rådet i sina yttranden beaktar samtliga konsekvenser av regelgivningen för företag, inte enbart företagens administrativa kostnader. 3Regeringens bedömning av iakttagelser 3.1Regeringens bedömning av övergripande slutsats 3.1.1Trendbrott mot en positiv förändring i företagens vardag Regeringen instämmer delvis i övergripande iakttagelse att det är för få företag som upplever en märkbar positiv förändring i Enligt undersökning är det en majoritet av företagen som inte märkt av någon förändring i regelbördan eller tvärtom anser att regelverken har blivit mer betungande under de senaste fem konstaterar, baserat på den enkät de har genomfört, att det övergripande målet med förenklingsarbetet inte har uppnåtts. Enligt regeringens mening kan en märkbar positiv förändring i företagens vardag uppnås på olika sätt, inte bara genom förändringar av Som regeringen framhåller i skrivelsen Regelförenklingsarbetet 20062010 (skr. 2009/10:226) kan väntetider och handläggningstider liksom service och bemötande av myndigheter vara en viktig beståndsdel i företagens upplevelse. Att sätta mål och följa upp företagens upplevelser av regler är förknippat med en rad osäkerhetsmoment. många faktorer som kan påverka utfallet utöver det som arbetet direkt Att följa upp målet om en märkbar positiv förändring i företagens vardag bör ske genom ett brett angreppssätt. anledning att lyfta fram flera olika undersökningar som visar på företagens upplevelse av regelbördan. tredje år en av största enkätundersökningar riktad till företag. Undersökningen har genomförts och 2011 tillfrågades 30 000 företag och 19 000 företag besvarade enkäten. framgår att lagar och myndighetsregler fortsatt är ett tillväxthinder för många företag, men andelen som ser detta som tillväxthämmande har minskat från under perioden 2008 till 2011.1 () genomför attityd- undersökningar riktade till företag. barometern genomfördes senast och riktade sig till 600 Undersökningen visar bl.a. att av företagen anser att det är mycket viktigt att regeringen förenklar för företagen och mer än hälften anser att sänkta regelkostnader har stor betydelse för att det ska gå bra för företaget . På frågan om det blivit enklare eller krångligare , svarade att situationen är ungefär som tidigare, att det blivit enklare, medan ansåg att det blivit krångligare. Regelbarometern har genomförts sedan 2009 och det är första gången som andelen företag som anser att det blivit enklare är större än de som anser att det blivit krångligare.2 Regeringen konstaterar att det arbete den har gjort under 20062010 visar att regeringen är på rätt väg med att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Men det tar tid att förenkla regelverk och ändra attityder om det ska ge bestående effekt. Arbetet med att förenkla för företagen måste få vara ett långsiktigt arbete, ett arbete inriktat på stabilitet och förutsägbarhet. Många aktörer på många olika nivåer är nu involverade i arbetet. Flera tongivande undersökningar visar på en positiv förändring som regeringens arbete med att förenkla för företagen har pågått. Ett trendbrott har skett. avser att fortsätta med ett effektivt och resultatinriktat arbete för att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. 3.2 Regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer lämnar i sin rapport slutsatser och rekommendationer till regeringen. rekommendationer till regeringen är att utveckla och införa delmål och indikatorer för att följa upp regelförenklingsarbetet mot det övergripande målet, tydligt prioritera tunga regelområden och fokusera mer på regelbördan i lagar och förordningar, skärpa tillämpningen av konsekvensutredningsförordningen och motsvarande regler samt överväga att bredda mandat så att rådet i sina yttranden beaktar samtliga konsekvenser av regelgivningen för företag. Se vidare avsnitt 2.2 rekommendationer till regeringen. Regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer återges nedan. 1Tillväxtmöjligheter och tillväxthinder för svenska små och medelstora företag. Företagens villkor och verklighet. 2Regelbarometern 2011, , . Mål och uppföljning av förenklingsarbetet Regeringens övergripande målsättning med arbetet har varit, och är fortsatt, att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Ett underliggande delmål har varit att företagens administrativa kostnader ska minska till utgången av 2012. Regeringen instämmer delvis i slutsats att de administrativa kostnaderna har varit alltför tongivande i arbetet med att förenkla för företagen, vilket sannolikt har tagit resurser i anspråk från andra åtgärder som har en större betydelse för företagen i deras vardag. Bedömningen är ändå att detta arbete har varit nödvändigt för att nå en medvetenhet om att regler kan resultera i kostnader för företag samt att tydliggöra tidigare osynliga kostnader. Regeringen aviserade som sin avsikt i skrivelsen Regelförenklingsarbetet 20062010 (skr. 2009/10:226) att mål och indikatorer skulle tas fram för det fortsatta förenklingsarbetet. Regeringen har regelmässigt i de uppdrag man beslutat angett att uppföljning ska tas fram för att mäta effekten av förslagen eller arbetet. För perioden 20112014 har regeringen valt att bredda förenklingsarbetet. Arbetet fokuserar nu på fem områden som bedöms ge störst effekt i företagens vardag. De fem områdena är: minskade kostnader för företagen, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på läns- och nivå, uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. Regeringen redovisar i budgetpropositionen nya mål och uppföljningsinsatser för arbetet med att förenkla för företag. Dessa redogörs även för nedan. Samtliga mål tar sikte på 2020, men kommer att utvecklas och följas upp löpande. Arbetet knyts därmed närmare EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi som ska vara uppfylld . Regler ska främja företagens tillväxt inte tvärtom Genom att utforma regler och processer så att de är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet skapas goda förutsättningar för fler och växande företag i hela landet. tillfrågas 30 000 små och medelstora företag i undersökning Företagens villkor och verklighet. Frågorna rör bland annat svenska små och medelstora företags upplevelser av lagar och regler som hinder för tillväxt. Enkätundersökningen startade och är en av största riktad till företag. Mål: Andelen små och medelstora företagare som upplever regler som ett tillväxthinder ska fortsätta att minska jämfört med . Uppföljning: Genom undersökning Företagens villkor och verklighet som genomförs (2014, 2017 och 2020). De administrativa kostnaderna ska minska Det är viktigt att företagens kostnader för att följa regelverken minskar. Genom minskade kostnader och minskad tidsåtgång för administration kan företagen i stället ägna mer tid och resurser åt att driva och utveckla kostnader minskat med . Mål: Företagens administrativa kostnader ska vara lägre än vad de var 2012. Uppföljning: Genom granskning av de administrativa kostnaderna i konsekvensutredningarna. Det ska vara enklare att lämna uppgifter Många företagare irriterar sig över att behöva lämna samma uppgifter till flera myndigheter. Därför låter regeringen nu utreda hur uppgiftslämnandet kan minska och förenklas. Mål: Företag ska i de flesta fall bara behöva lämna uppgifter en gång och till ett ställe. Uppföljning: En utredare kommer att presentera ett förslag som regeringen sedan kommer att ta ställning till. Det ska finnas enkla verktyg för att starta och driva företag genomför informationsinsatser för att förenkla processen att starta och driva företag. Ett verktyg som tagits fram är företagarsajten som har utvecklats av , och gemensamt, där bl.a. information om att starta och driva företag finns tillgängligt. Mål: Antal besökare på ska ha ökat jämfört med . Merparten av företagen som använt ska tycka att den gör det enklare att starta och driva företag. Uppföljning: Genom årlig statistik om användningen av . V. ska stå sig väl i internationell jämförelse En viktig faktor för tillväxt och sysselsättning är att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. Det är därför viktigt att jämföra utgångsläge med andra länders, till exempel när gäller utformningen och tillämpningen av regelverk som påverkar företagen. Mål: ska fram fortsätta att vara bland de främsta EU- medlemsstaterna i undersökningar Cost of Doing Business samt the Global Government Effectivness . Uppföljning: Genom årliga rankingar. Servicen ska öka och handläggningstiderna minska i det offentliga Genom att i myndigheter öka servicen och minska handläggningstider slipper företag lägga tid på onödigt krångel och kan i stället fokusera på sin kärnverksamhet. Arbetet kommer att starta med länsstyrelserna och ambitionen är sedan att utöka arbetet till centrala myndigheter. Mål: ska handläggningstiderna på länsstyrelserna ha minskat jämfört med . Uppföljning: Genom årlig rapportering från länsstyrelserna. Regeringen följer i övrigt länsstyrelsernas egeninitierade arbete med att införa kvittens på inkomna ärenden från företag, vilket syftar till att förbättra servicen till företag. Det offentliga ska ha bättre förståelse för företagens Skr. 2012/13:5 villkor De flesta företag har regelbundet kontakt med kontaktpersoner i det offentliga . Det är därför viktigt att länsstyrelserna, kommunerna och andra myndigheter har förståelse för de villkor företagarna verkar under. Länsstyrelserna har i uppdrag att bland annat erbjuda medarbetare på länsstyrelserna utbildning som stöder arbetet med att förbättra företagsklimatet. har haft i uppdrag att genomföra insatser för att förenkla för företag på nivå. En av insatserna är att tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) erbjuda utbildningar till politiker och tjänstemän i kommunerna. En integrerad del av utbildningen är att kommunerna ska ta fram en handlingsplan. Arbetet kommer att starta med länsstyrelserna och kommunerna och ambitionen är sedan att utöka arbetet till centrala myndigheter. Mål länsstyrelser: Fler företagare ska vara nöjda med sina kontakter med länsstyrelserna jämfört med . Medarbetare på länsstyrelserna ska erbjudas utbildningar för att ge stöd i arbetet med att förbättra företagsklimatet. Mål kommuner: Merparten av de kommuner som deltagit i och utbildning ska ange att utbildningen bidragit till att förbättra möjligheterna till service för företag i kommunen. Det ska även ske en årlig ökning av antalet kommuner som genomgår utbildning och har en handlingsplan för arbetet med att förenkla för företag. Uppföljning: Genom uppföljning och statistik från länsstyrelserna och . 3.2.2Tydligt prioritera tunga regelområden En slutsats som drar är att regeringens regelförenklingsarbete inte har bedrivits strategiskt, eftersom samtliga departement och de femtiotal myndigheter som har haft i uppdrag att ta fram regelförenklingsförslag har fått likalydande, öppna uppdrag. Uppdragen har inneburit omfattande administration för samtliga inblandade. lyfter fram att flera av de myndigheter som har haft kontakt med menar att det är bra att regeringen har arbetat med regelförenkling, men att mycket har handlat om att förenkla inom ramen för myndighetens föreskrifter som förenklingarna på departementsnivå, där en stor del av regelbördan finns, enligt , har uteblivit. Den bedömning gör är att arbetsprocessen i regelförenklingsarbetet inte har utformats på ett strategiskt riktigt sätt och att arbetet hade tjänat på en tydligare uppifrån-och-ned-styrning, där regeringen hade valt ut prioriterade områden. Regeringen anser att förenklingsarbetet utformats på ett strategiskt riktigt sätt med bl.a. likalydande öppna uppdrag till departement och myndigheter. Regeringen instämmer däremot i bedömningen att en tydligare uppifrån-och-ned-styrning sannolikt skulle ha lett till tydligare resultat. framhålla att det breda angreppssättet med likalydande uppdrag till departement och myndigheter har skapat en medvetenhet hos regelgivarna om vikten av enkla och ändamålsenliga regler och om att regler kostar företagen pengar. En ökad förståelse för företagsperspektivet i arbetet med regelgivning hade troligen inte uppnåtts med en smalare ansats i arbetet. Regeringen har i denna del lagt en värdefull grund för det fortsatta arbetet med att förenkla för företagen. Vidare har regeringen i samtliga uppdrag med anledning av regeringens handlingsplan för regelförenklingsarbetet betonat vikten av samråd med näringslivet.3 Detta samråd har bedömts som centralt för att prioritera och inrikta arbetet mot det som företagen bedömer som mest angeläget för att skapa en märkbar förändring i vardagen. Utifrån dessa grundförutsättningar anser regeringen att tiden nu är mogen för en annan arbetsprocess, som framgår av redovisningen av det fortsatta förenklingsarbetet nedan. Regeringen vill dock i sammanhanget peka på att de största positiva förändringarna för företagen och de som gett störst kostnadsminskning skett just inom departementens ansvarsområden. Exempel på detta är bl.a. åtgärder som genomförts inom område genom lagändringar om frivillig revisionsplikt för vissa mindre aktiebolag, enklare regler för löpande bokföring och arkivering, enklare regler i årsredovisningslagen, regler om elektroniska företagsinteckningar samt regler om sänkt krav på aktiekapital i privata aktiebolag. Inom område har förenklingar skett genom att lönekartläggning och jämställdhetsplaner upprättas i stället . Förenklingar har vidare skett i semesterlagen. Inom område har redovisningsperioden förlängts avseende mervärdeskatt till varje kvartal i stället för . Enligt regeringens mening kan en märkbar positiv förändring i företagens vardag uppnås på olika sätt, inte bara genom förändringar av lagar och regler. Som regeringen bl.a. framhåller i skrivelsen Regelförenklingsarbetet 20062010 (skr. 2009/10:226) kan vänte- och handläggningstider liksom service och bemötande av myndigheter gentemot företagaren vara väl så viktiga beståndsdelar i arbetet. Regeringen tar nu därför steget fullt ut och utgår i ännu större utsträckning än tidigare från företagens vardag när åtgärder tas fram. Regeringen ger därför i uppdrag att genomföra projektet . Projektet kommer att fokusera på de faktorer som företagare upplever som mest betungande i branscher som bedöms ha en tillväxtvilja, men där administrationen kring tillämpningen av regler upplevs som ett hinder för tillväxt. Arbetet bedrivs i tre faser 20122014 och inkluderar bl.a. observationer av hur företagen upplever och hanterar olika situationer och regelverkens krav samt myndigheternas bemötande i dessa situationer. Projektet förväntas leda till ett antal konkreta åtgärdsförslag och en ökad förståelse för vad företagen upplever som problematiskt i mötet med myndigheterna. Arbetet är inspirerat av det danska s.k. Burden som har ökat förståelsen för vad 3 Dnr N2007/5163/MK, dnr 2008/4837/MK, dnr N2009/5847/MK. företagen i upplever som problematiskt i mötet med Skr. 2012/13:5 myndigheterna. 3.2.3Skärpt tillämpning av konsekvensutredningsförordningen Regeringen delar rekommendation i den del som avser att konsekvensutredningarna ska uppfylla kravet att redovisa förslagens effekter för företagen. Däremot anser regeringen inte att detta bäst uppnås genom att ändra formuleringen i de styrdokument som finns för arbetet. Till exempel framgår det av förordningen om konsekvensutredningar att myndigheter ska genomföra en konsekvensutredning medan det i de riktlinjer som gäller för anges att förordningens 6 och 7 §§ bör tjäna som vägledning. Regeringens uppfattning är att problemet snarare är att det saknas stöd och hjälpmedel för att bl.a. uppskatta och kvantifiera andra kostnader än de administrativa i en konsekvensutredning. I arbetet 20112014 har regeringen därför pekat ut konsekvensutredningar som ett av fem områden för det fortsatta arbetet med att förenkla för företagen (se avsnitt 3.3.5 Bättre konsekvensutredningar).