prop · H0031d31 · 2012-09-20 00:00:00 — Kemikalieinspektionen har med de extra resurserna bl.a. intensifierat tillsynsarbetet, t.ex. med ökat antal analyser av kemikalier i varor, arbetet inom Reachförordningen med utvärdering, klassificering och förslag till begränsningar av farliga ämnen och initierat branschdialoger för leksaker, textilier och kosmetika för att diskutera frivilliga åtagan- Kemikalieinspektionen redovisade ett regeringsuppdrag Bättre EU- regler för en giftfri miljö som bl.a. omfattar analys av brister och utvecklingsbehov avseende EU-regler på området och förslag till ändringar som bör drivas av . Regeringen har till kommissionen anmält ett förbud mot att använda det hormonstörande ämnet bisfenol A (BPA) i lack och ytskikt i förpackningar för livsmedel särskilt avsedda för barn . Kemikalieinspektionen har fått i uppdrag att snabbt utreda möjligheten att förbjuda ämnets användning i kvitton och biljetter samt att kartlägga förekomsten i leksaker och barnartiklar. Tillsammans med och ska Kemikalieinspektionen också kartlägga avgivning av bisfenol A vid renovering av dricksvattenrör. Regeringen har beslutat om ett förbud mot farliga kemikalier i tatueringsfärger, baserat på rekommendation. fördelade hela anslaget, , i statliga bidrag till arbetet med efterbehandling av förorenade områden. Bedömningen är att arbetet leder till att uppnå det övergripande syftet med efterbehandling av förorenade områden som är att långsiktigt minska risken för skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön samt att minska mängderna och halterna av metaller och naturfrämmande ämnen i miljön. Efterbehandlingstakten behöver dock fortfarande öka. Vid utgången av 2011 fanns det ca 16 efterbehandlingsprojekt i kö för åtgärd till en sammanlagd kostnad av ca . fortsätter arbetet med att undersöka områden som ska kunna efterbehandlas längre fram. hade över 2 000 förorenade områden i riskklass 1 eller 2 efterbehandlats och avslutats. Av dessa områden hade 87 åtgärdats med bidragsmedel. pågick efterbehandlingsåtgärder vid 29 områden med statlig finansiering och vid nästan 300 tillsynsobjekt. Med tillsynsobjekt avses förorenade områden med känd ansvarig verksamhetsutövare. Många förorenade områden, framför allt i storstadsregionerna, efterbehandlas inte med bidrag utan i samband med exploatering. Efterbehandlingsarbetet går framåt i takt med ökade erfarenheter. Ansvarsfördelningen av arbetet med förorenade områden har tydliggjorts och engagemanget är stort. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 () arbete med sanering av förorenad mark gick in i ett operativt skede . Verket är nu engagerat i saneringen av ett trettiotal förorenade områden. För har fokus legat på undersökningsmetodik och hantering av förorenade områden samt fortsatt uppbyggnad av det nationella ansvaret för forskning, teknikutveckling och kunskapsuppbyggnad inom förorenade områden. En särskild strategisk forskningsplan har utarbetats inom området. Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Regeringen bedömer dock att förutsättningarna har förbättrats genom skärpt lagstiftning inom EU och internationellt. Lagstiftningen behöver dock fortsätta att utvecklas, såväl på nationell nivå som på EU-nivå och internationell nivå. Det handlar exempelvis om regler som hanterar sammanlagd och samverkande exponering från kemiska ämnen s.k. kombinationseffekter. I arbetet med att utveckla kemikaliepolitiken och lagstiftningen behöver särskilt barns utsatthet tas om hand. har i miljörådet uppmanat kommissionen att öka sina ansträngningar för att bättre skydda barnen från risker med hormonstörande ämnen. För att uppnå giftfria och resurssnåla materialkretslopp behövs bättre kontroll och strängare regler, bl.a. avseende särskilt farliga ämnen i återvunnet material. Även tillsynen behöver utökas, inte minst gäller det kemikalier i varor. Eftersom handeln med kemikalier och varor är global, behövs även åtgärder på internationell nivå. Arbetet inom den globala kemikaliestrategin SAICM och med internationella kemikaliekonventioner är särskilt viktigt. Som exempel kan nämnas arbetet med att slutföra förhandlingarna om en ny konvention som reglerar kvicksilver. fortsätter också arbetet med en ramkonvention för att skapa en sammanhållen struktur för det internationella kemikaliearbetet. Med en sådan skulle det bl.a. vara möjligt att kunna reglera ytterligare ämnen av globalt intresse. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Kunskapen om hälso- och miljöfarliga egenskaper är för det stora flertalet ämnen fortfarande bristfällig. Även kunskap om hur ämnen används i produkter och varor, liksom kunskap om den exponering människor och miljö utsätts för, är otillräcklig. Detta leder till stor osäkerhet i de riskbedömningar som behöver göras för att hantera kemiska ämnen i samhället. En ökande kemikalie- och varuproduktion, inte minst i länder med bristande kemikaliekontroll, utgör utmaningar för att kunna nå målet. Kunskapskraven är otillräckliga när det gäller hälso- och miljöegenskaper för lågvolymämnen, dvs. ämnen som produceras i högst , nanomaterial, hormonstörande ämnen samt kombinationseffekter av exponering från flera ämnen. Även för läkemedel och kosmetiska produkter är kunskapen om miljöegenskaper otillräcklig. När det gäller nanomaterial har regeringen uppdragit till en särskild utredare att ta fram en nationell handlingsplan för säkra nanomaterial. har av rådet uppmanats att återkomma med en rapport om kombinationseffekter vilken levererades . Kommissionen har också tagit ett eget initiativ till en översyn av gemenskapens strategi för hormonstörande ämnen. Industrins frivilliga arbete med att byta ut farliga ämnen mot mindre farliga ämnen behöver utvecklas vidare, till exempel genom branschdialoger liksom dess arbete med hållbar, så kallad grön kemi. Kemikalieinspektionen har i sin rapport mikalier i varor rapport nr 3/11 bedömt att det behövs fler insatser för att svenska företag i större utsträckning ska utveckla varor som innehåller mindre farliga ämnen. Den svenska miljöövervakningen visar att delar av befolkningen har halter av kadmium i urin som ligger vid eller över de nivåer som kan relateras till påverkan på njurar och skelett. Befolkningens exponering för kadmium behöver därför minska. Regeringen har med anledning av detta anmält ett sänkt svenskt gränsvärde för kadmium i fosfathaltiga gödselmedel (handelsgödsel) till Europeiska kommissionen. På grund av frågans komplexitet har kommissionen beslutat att förlänga perioden för att godkänna eller förkasta de planerade nationella bestämmelserna. har inlett arbete med att förtydliga slutsatser i genomförd nationell riskbedömning av kadmium i handelsgödsel. uppmanat kommissionen att uppdatera för fortsatta initiativ till ytterligare EU-gemensamma åtgärder för att minska befolkningens exponering för kadmium. Ytterligare åtgärder och styrmedel bör kunna övervägas för att minska exponeringen för kadmium. finns ca 1 300 förorenade områden som bedöms utgöra mycket stor risk för miljön och människors hälsa. Ytterligare ca 14 000 områden behöver till viss del också åtgärdas. var 780 objekt klara, var 1 011 objekt klara, var 1 204 objekt klara, var 1 466 klara och var 1 771 klara. Tillståndet vad gäller förorenade områden har ytterligare förbättrats genom de saneringar som kommit igång efter genomförda inventeringar. Statlig finansiering är det enskilt viktigaste styrmedlet. Kunskapsuppbyggnad, teknikutveckling och praxisbildning inom (10 kap.) utvecklas, liksom ett allmänt tillgängligt informationssystem med tydlig och kvalitetssäkrad information om inventerade, undersökta och åtgärdade förorenade områden. Inventeringen med grundläggande information om de förorenade områdena bedöms vara klar vid utgången av 2013. Färdigställandet av inventeringsarbetet förväntas leda till en ökning av ansökningar om bidragsmedel. har verksamhetsutövarens ansvar för att åtgärda förorenade områden klargjorts i ett antal vägledande rättsfall från . Miljökvalitetsmålet innebär att ozonskiktet ska utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör uttunningen av ozonskiktet och halterna av ozonnedbrytande ämnen. Preciseringarna förtydligar innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. Preciseringarna ska utgöra grunden för att tolka miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen och vara vägledande för miljöarbetet. Till grund för upp- följningen av miljökvalitetsmålet finns även indikatorer. För Skyddande ozonskikt finns två indikatorer redovisade på Miljömålsportalen (). är ansvarig för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Utvecklingen för tillståndet i miljön är positiv. En stor andel av de ozonnedbrytande ämnena är avvecklade. En minskning av utsläpp och halter i atmosfären gäller för alla ozonnedbrytande ämnen utom HCFC och lustgas N2O. Utsläppen kommer främst från kvarvarande mängder i produkter samt fortsatt produktion av HCFC i utvecklingsländerna. Enligt överenskommelse inom Montrealprotokollet (2007) ska dock konsumtion och produktion av HCFC, i huvudsak, vara avvecklat till 2020 i industri-länderna och till 2030 i utvecklingsländerna. Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen pekar befintligt underlag på att ozonskiktets återväxt kommer att påbörjas . Det finns dock en del osäkerheter i de modeller som används för att prognostisera, bl.a. på grund av naturliga variationer i ozonskiktets tjocklek och på osäkerheter i modellerna. Den kraftigaste uttunningen av ozonskiktet över inträffade som en följd av ovanligt låga temperaturer i stratosfären. Uttunningen över var lika omfattande som och av ozonet var nedbrutet. minskade även tjockleken över . Enligt förväntas exempelvis inte risken för hudcancer ha ökat på grund av den ökade UV-strålningen vid jordytan i samband med uttunningen eftersom hålet varade . Ozonskiktet är tunnare, räknat som ett medelvärde, jämfört med ett opåverkat tillstånd. Detta, tillsammans med tidigare mätningar, tyder på att ozonskiktet upphört att förtunnas. Regeringen bedömer att miljökvalitetsmålet nås med beslutade styrmedel och med åtgärder genomförda . Med tanke på ozonskik- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 tets globala natur är det dock avgörande att det internationella samarbetet är framgångsrikt. Även om målet bedöms kunna nås är det viktigt att fortsätta arbetet med åtgärder. I arbetet med avvecklingen av ozonnedbrytande ämnen är det också viktigt att beakta alternativen så att dessa inte orsakar andra stora miljöproblem och/eller stor påverkan på klimatet. Det är vidare viktigt att arbetet inte urholkas av illegal handel, inklusive export och import, med ozonnedbrytande ämnen och produkter. Miljökvalitetsmålet är att människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning. Resultatredovisning av området Strålsäkerhet finns under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör individens exponering för skadlig strålning; utsläppen av radioaktiva ämnen; hudcancer orsakade av ultraviolett strålning och exponeringen för elektromagnetiska fält. Preciseringarna förtydligar innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. Preciseringarna ska utgöra grunden för att tolka miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen och vara vägledande för miljöarbetet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns även indikatorer. För Säker strålmiljö finns fem indikatorer redovisade på Miljömålsportalen (). är ansvarig för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Utvecklingen för tillståndet i miljön är neutral. Antalet årliga hudcancerfall orsakat av UV-strål- ning fortsätter att öka. Denna trend gäller alla hudcancertyper. All tillgänglig information tyder 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 också på att samtliga typer av hudcancer kommer att öka i befolkningen. Högsta dos till någon person ur allmänheten till följd av utsläpp från en kärnteknisk anläggning var mindre än 0,0003 millisievert, vilket ligger långt under den nivå som innebär risker för hälsan. Värdet är baserat på analyser och inte på mätningar. Kunskapsläget beträffande elektromagnetiska fält är gott. Dagens exponering för elektromagnetiska fält anses generellt sett inte innebära något miljö- eller hälsoproblem. Regeringen bedömer att miljökvalitetsmålet är nära att nås. Det finns planerade styrmedel som bedöms beslutas . Den del av målet som handlar om exponering för UV- strålning bedöms dock inte vara möjlig att nå. För att detta ska vara möjligt behöver åtgärder genomföras i syfte att minska människors exponering för UV-strålning. Miljökvalitetsmålets övriga delar bedöms kunna nås med redan beslutade styrmedel och med åtgärder genomförda . () bedömer att allmänhetens exponering för joniserande strålning i miljön inte utgör ett miljö- eller hälsoproblem. Regeringen delar myndighetens bedömning. Försiktighetsprincipen är tillämpbar vid exponeringar för strålning där det finns vetenskapligt grundade misstankar om hälsorisker, men där dessa hälsorisker inte är säkerställda. rekommenderar att försiktighetsprincipen tillämpas inom två områden av elektromagnetiska fält; allmänhetens exponering för magnetfält från kraftledningar och vid användning av mobiltelefon. Antalen hudcancerfall som diagnosticeras i fortsätter att öka och detta gäller för alla typer av hudtumörer. Av en internationell undersökning om solvanor framgår att svenskar i jämförelse med befolkningen i flera andra länder solar mer, skyddar sig mindre samt upplever sig som mindre sårbara för att utveckla malignt melanom. arbetar med långsiktiga informationsinsatser riktade mot barn och unga tillsammans med kommuner och länsstyrelser och samverkar med andra aktörer (t.ex. ) för att förändra svenskars solvanor. gjorde (for Research on Cancer), en klassificering av de radiovågor som kommer från mobiltelefoner. Enligt IARC:s klassificeringssystem bedöms radiovågor som möjligen cancerframkallande för människor. Enligt SSM:s årsredovisning är allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält mycket låg jämfört med gällande referensvärden. SSM bedömer att exponeringen inte innebär något miljö- eller hälsoproblem. Regeringen delar denna bedömning. har inlett granskningen av kärnkraftsindustrins ansökan om att få uppföra ett slutförvar för det använda kärnbränslet. När granskningen är avslutad kommer SSM tillsammans med eget yttrande att överlämna ärendet till regeringen. Ansökan kommer även att prövas av mark- och miljödomstol. och fick i uppdrag av regeringen att gemensamt genomföra en översyn av samhällets förmåga att kontrollera radioaktiva ämnen vid gräns. Uppdraget omfattade dels att redogöra för befintlig gränskontroll men också att identifiera eventuella brister och i dessa fall lämna förslag till åtgärder för att hantera dessa. Redovisningen lämnades och regeringen avser att återkomma med förslag inom detta område. bedriver ett miljösamarbete med inom strålsäkerhetsområdet. Arbetet bidrar till att stärka säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall och kärntekniska anläggningar och förbättrar även strålskyddet. Kontrollen av nukleär icke-spridning stärks genom samarbetet. Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör påverkan på havet, påverkan på landmiljön, tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten samt till- ståndet i havet. Preciseringarna förtydligar innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. Preciseringarna ska utgöra grunden för att tolka miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen och vara vägledande för miljöarbetet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns även indikatorer. För Ingen övergödning finns sju indikatorer redovisade på Miljömålsportalen (). är ansvarig för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Utvecklingen för tillståndet i miljön är neutral. Åtgärder för att minska utsläpp av övergödande ämnen har gett resultat men det tar tid innan miljön svarar på de förändringar som sker. Den samlade tillförseln av näringsämnen till uppvisar endast en liten minskning . Det är långt kvar till att nå utsläppsmålen inom Helcoms aktionsplan för (Baltic Sea Action Plan, BSAP), både vad gäller den svenska och den sammanlagda tillförseln av kväve- och fosforföreningar till . Belastningen av kväve till består i via avrinnande vatten och från luften. Fosfortillförseln beräknas till via vatten och försumbara mängder från luften. För att nå målet i BSAP bör även andra åtgärder vidtas än bara genom minskade kväveemissioner från luften. För att miljökvalitetsmålet ska nås krävs bl.a. att de utsläpp av kväveföroreningar till luft och det nedfall av kväveföroreningar som utsläppen orsakar minskar till en nivå som inte orsakar biologiska skador i ekosystemen (s.k. kritisk belastning). Även om det generellt sett sker en minskning av utsläpp till luft ökar utsläppen från den internationella sjöfarten. De totala landbaserade utsläppen av kväveoxider till luften minskar långsiktigt inom hela . Eftersom utsläppen av kväveoxider från sjöfarten på europeiska vatten ökar beräknas deras utsläpp omkring överstiga de på land inom . Det är på sammantagen europeisk nivå som NOx-utsläppen från sjöfarten ökar som utsläppen på land minskar. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Detta medför att nedfallet av kväveföreningar är relativt oförändrat. Minskningar av nedfallet av kväveföreningar över förväntas ske då utsläppen minskar, men bedömning är att den kritiska belastningen trots detta kommer att överskridas på av skogsmarksarealen . Flertalet sjöar och vattendrag i skogs- och fjällandskapet kan anses nå god status med avseende på näringstillstånd. För sjöar i tättbefolkade områden och odlingslandskap är situationen sämre, särskilt i . pekar det befintliga underlaget på en oförändrad eller svag förbättring av miljötillståndet i Sveriges kustvatten. Bedömningar av Sveriges kustområden i Egentliga och () visar att övergödning framförallt är ett problem. Syrgasförhållandena i Egentliga skärgårdar är fortfarande dåliga. Övergödningen är fortfarande ett stort problem i Egentliga , medan situationen i och ser bättre ut. I har halterna av både kväve och fosfor minskat , och i öppna hav utgör inte övergödning något stort problem. I jordbruks- och befolkningstäta områden i förekommer förhöjda nitrathalter i grundvattnet. Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Utsläpp av övergödande ämnen minskar i många fall och många åtgärder vidtas i vattenförvaltningsarbetet och genom havsmiljösatsningen, men det är svårt att se tydliga effekter i tillståndet. Näringsämnen är upplagrade i mark och sediment och återhämtningen tar tid. När det gäller utsläpp till havet är det långt kvar innan utsläppsmålen inom Helcoms aktionsplan för (Baltic Sea Action Plan, BSAP) kan nås, både för den svenska och den sammanlagda tillförseln av kväve- och fosforföreningar till . Även om det generellt sett sker en minskning av utsläpp av kväveoxider till luft så ökar utsläppen från den internationella sjöfarten, vilket påverkar belastningen på och . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Om belastningen av fosforföreningar fortsätter att minska bör förutsättningarna vara goda för att nå god status med avseende på näringsämnen i nästan samtliga sjöar i skogs- och fjällandskapet. För sjöarna i odlingslandskapet blir det betydligt svårare. Motsvarande regionala mönster kan ses för nitrathalter i grundvatten. Möjligheten att nå miljökvalitetsmålet är beroende av såväl nationella som internationella åtgärder, framförallt åtgärdsarbete inom vattendirektivet, havsmiljödirektivet, Helcoms aktionsplan för , EU:s takdirektiv för luftföroreningar samt Göteborgsprotokollet inom . Även den framtida inriktningen inom EU:s jordbrukspolitik kommer att vara betydelsefull för belastningen av övergödande ämnen på sjöar, vattendrag och hav. Förutsättningarna att nå önskad miljökvalitet är störst i sjöar, vattendrag och grundvatten. Det beror på att den nationella rådigheten är större vad gäller belastningen av näringsämnen på sötvatten. Utsläppen av näringsämnen i de länder som påverkar miljön i , och behöver reduceras ytterligare. genomförande av Helcoms aktions plan kommer ha stor betydelse för att nå miljökvalitetsmålet. För att förutsättningarna för miljökvalitetsmålet ska kunna bedömas som uppfyllda till 2020 krävs ytterligare beslut om utsläppsbegränsningar till luft inom EU och samt för internationell sjöfart. 3.5.8Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet innebär att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten, tillstån- det i oexploaterade och opåverkade vattendrag, tillståndet för ytvattentäkter, ekosystemtjänster, grön infrastruktur, gynnsam bevarandestatus, hotade arter och livsmiljöer, främmande arter, genetiskt modifierade organismer, sjöar och vattendrags natur- och kulturmiljövärden samt friluftsliv. Preciseringarna förtydligar innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. Preciseringarna ska utgöra grunden för att tolka miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen och vara vägledande för miljöarbetet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns även indikatorer. För Levande sjöar och vattendrag finns fyra indikatorer redovisade på Miljömålsportalen (). är ansvarig för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Utvecklingen för tillståndet i miljön är neutral. Sjöar och vattendrag skyddas men inte i tillräcklig omfattning. Det sker restaureringar av vattendrag i länen men arbetet går långsamt. Försurningen via luftburna försurande partiklar har under minskat. Försurning är dock fortfarande en av de faktorer som påverkar våra sjöar och vattendrag allra mest. Sjöar och vattendrag tillhandahåller många ekosystemtjänster som exempelvis dricksvattenförsörjning och produktion av fisk. I jämförelse med många andra länder har relativt gott om bra dricksvattenresurser. Arbetet med att inrätta vattenskyddsområden är viktigt för att säkerställa kvaliteten på dricksvattentäkter. Detta arbete har ökat hos både kommuner och länsstyrelser. Många arter är hotade i de limniska miljöerna Bevarandestatusen för de naturtyper och arter som ingår i Natura , för skyddsvärd natur, är generellt gynnsam i den alpina regionen men otillfredsställande i resten av landet. Antalet hotade arter motsvarar av de bedömda arterna. För vissa arter som flodkräfta, storröding och ål är situationen mycket allvarlig. Antalet främmande arter ökar i den svenska naturen. Flera arter har av människan avsiktligt introducerats medan andra oavsiktligt har kommit hit.