prop · GZ0388 · 2012-03-12 00:00:00 — Regeringens proposition 2011/12:88 Några frågor om Patentbesvärsrätten Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i lagen (1977:729) om Patentbesvärs- rätten. Förslaget innebär att kravet på att domstolen ska vara delad i avdelningar tas bort, att rätten är domför med en ledamot i vissa fall och att vittnen och sakkunniga ska få delta i en muntlig förhandling genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring. Förslaget syftar till att förenkla Patentbesvärsrättens handläggning av mål. Vidare föreslås ändringar i lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden. Förslaget utgörs av följdändringar med anledning av att lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet trädde i kraft . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1977:729) om 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och Ärendet och dess beredning.............................................................. Överväganden och förslag .............................................................. Avskrivning av mål och ansökan ..................................... Deltagande i muntlig förhandling .................................... Ändring i lagen om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1977:729) om 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och Sammanfattning av promemorian Några frågor om Bilaga 2 Promemorians lagförslag...................................................... Förteckning över remissinstanserna ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten, 2.lag om ändring i lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten Härigenom föreskrivs att 35 och 11 §§ lagen (1977:729) om Patent- besvärsrätten ska ha följande lydelse. delad i avdelningar. är ordförande på en avdelning. delad i avdelningar, är Patent- av de övriga patenträttsråden är ordförande på en avdelning. För varje avdelning finns också ett de övriga patenträttsråden är ord- patenträttsråd som är vice ord- förande på annan avdelning. varje avdelning finns också ett patenträttsråd som är vice ord- Patentbesvärsrätten är domför med tre ledamöter. Fler än fyra får inte i annat fall än som sägs i 5 § sitta i rätten. I patentmål som inte gäller pant- sättning av patent eller patent- ansökningar samt i mål om växt- förädlarrätt skall minst två tekniskt kunniga ledamöter ingå i rätten och skall en ledamot vara lagfaren, om inte rätten finner att med- verkan av lagfaren ledamot är obehövlig. I mål om pantsättning av patent eller patentansökningar skall minst två lagfarna ledamöter ingå i rätten. I mål om mönster, 1Senaste lydelse 2010:1407. 2Senaste lydelse 1997:307. Patentbesvärsrätten är domför med tre ledamöter. Vid beslut om avskrivning av mål efter åter- kallelse är Patentbesvärsrätten domför med en ledamot. Det- samma gäller vid beslut om av- skrivning av patentansökan enligt 15 § fjärde stycket patentlagen (1967:837). Fler än fyra ledamöter får inte i annat fall än som sägs i 5 § sitta i rätten. I patentmål som inte gäller pant- sättning av patent eller patent- ansökningar samt i mål om växt- förädlarrätt ska minst två tekniskt kunniga ledamöter ingå i rätten och en ledamot ska vara lagfaren, om inte rätten finner att med- verkan av lagfaren ledamot är obehövlig. I mål om pantsättning av patent eller patentansökningar ska minst två lagfarna ledamöter ingå i rätten. I mål om mönster, varumärken, namn eller utgiv- varumärken, namn eller utgiv- ningsbevis för periodisk skrift ningsbevis för periodisk skrift ska skall minst två lagfarna ledamöter minst två lagfarna ledamöter ingå i ingå i rätten. En åtgärd som avser ett måls beredande får i den omfattning domstolen bestämmer vidtas av en ledamot i domstolen eller av någon annan tjänsteman hos denna. Finner avdelningen vid över- läggning till avgörande av patent- mål som inte gäller pantsättning av patent eller patentansökningar att målet eller viss fråga är av särskild betydelse från principiell syn- punkt, får avdelningen förordna att målet eller, om det kan ske, den särskilda frågan skall avgöras av domstolen i dess helhet. I mål om pantsättning av patent eller patent- ansökningar, mönster, varumärke, namn eller utgivningsbevis för periodisk skrift får i motsvarande fall avdelningen förordna att dom- stolens samtliga lagfarna leda- möter skall jämte avdelningen deltaga i avgörandet. Om rätten vid överläggning till avgörande av patentmål som inte gäller pantsättning av patent eller patentansökningar finner att målet eller en viss fråga är av särskild betydelse från principiell syn- punkt, får rätten besluta att målet eller, om det kan ske, den särskilda frågan ska avgöras av domstolen i dess helhet. I mål om pantsättning av patent eller patentansökningar, mönster, varumärke, namn eller utgivningsbevis för periodisk skrift får i motsvarande fall rätten besluta att domstolens samtliga lagfarna ledamöter ska delta i avgörandet. Rätten får vid muntlig förhand- ling höra vittne eller sakkunnig, om det behövs för utredningen. Förhöret får hållas under ed. Om förhör gäller 36 kap. 118, 20 och 2225 §§ samt 40 kap. 2, 911, 14 och 1618 §§ i tillämpliga delar. Vägrar vittne utan giltigt skäl att avlägga ed eller att avge vittnesmål eller besvara fråga, får rätten vid vite förelägga vittnet att fullgöra sin skyldighet. Rätten får vid muntlig förhand- ling höra vittnen eller sakkunniga, om det behövs för utredningen. Förhöret får hållas under ed. Om förhör gäller 36 kap. 118, 20 och 2225 §§ samt 40 kap. 2, 911, 14 och 1618 §§ i tillämpliga delar. Vägrar ett vittne utan giltigt skäl att avlägga ed eller att avge vittnesmål eller besvara fråga, får rätten vid vite förelägga vittnet att fullgöra sin skyldighet. 3Senaste lydelse 1987:1331. 4Senaste lydelse 1987:754. Vittnen och sakkunniga får delta Prop. 2011/12:88 i en muntlig förhandling genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring under samma förut- sättningar som gäller enligt 5 kap. 10 § . Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden Härigenom föreskrivs att 2 och 4 §§ lagen (2010:1350) om uppgifts- skyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden ska ha följande lydelse. Uppgiftsskyldigheten enligt denna lag omfattar inte 1. utredning i enskilda ärenden som rör tillämpning av konkurrens- lagen (2008:579), 2. utredning i enskilda ärenden 2. utredning i enskilda ärenden som rör tillämpning av lagen som rör tillämpning av lagen (2007:1091) om offentlig upp- (2007:1091) om offentlig upp- vatten, energi, vatten, energi, posttjänster eller lagen (2008:962) posttjänster, lagen (2008:962) om försvars- och säkerhetsområdet, 3. överenskommelser mellan arbetsgivare och arbetstagare om lön eller teknisk natur, eller 5. skriftlig handling vars innehåll kan antas vara sådant att en advokat eller en advokats biträde inte får höras som vittne om innehållet, och som innehas av advokaten eller biträdet eller den till förmån för vilken tyst- nadsplikten gäller. Ett åläggande enligt 1 § får förenas med vite. Detta gäller dock inte om åläggandet riktar sig mot någon i dennes egenskap av upp- handlande myndighet enligt lagen (2007:1091) om offentlig upp- handling eller upphandlande enhet enligt lagen (2007:1092) om upp- handling inom områdena vatten, energi, transporter och post- tjänster. Ett åläggande enligt 1 § får förenas med vite. Detta gäller dock inte om åläggandet riktar sig mot någon i dennes egenskap av upp- handlande myndighet enligt lagen (2007:1091) om offentlig upp- handling, upphandlande enhet enligt lagen (2007:1092) om upp- handling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster eller upphandlande myndighet eller enhet enligt lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Talan om utdömande av vite som förelagts med stöd av denna lag förs av vid tingsrätt. är alltid behörig att pröva en sådan talan. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning I promemorian Några frågor om Patentbesvärsrätten, som upprättats inom , lämnas förslag till ändringar i lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten. En sammanfattning av promemorian bifogas som bilaga 1. Promemorians lagförslag bifogas som bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats och en sammanställning av remissvaren finns tillgängliga i (N2011/7014/FIN). En förteckning över remissinstanserna bifogas som bilaga 3. Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldig- het i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden är av rättelse- karaktär. Förslaget har under hand beretts med . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns som bilaga 5. Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldig- het i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden har inte remitterats till Lagrådet. Regeringen anser att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet. Patentbesvärsrätten inrättades genom att den s.k. Besvärsavdelningen i ombildades till en självständig förvaltningsdomstol (prop. 1976/77:96, bet. 1976/77:NU29, rskr. 1976/77:237). Ombildningen motiverades i huvudsak av rättssäker- hetsskäl. Patentbesvärsrättens verksamhet regleras i första hand i lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten och förordningen (1988:346) med instruktion för Patentbesvärsrätten. Domstolen överprövar beslut av i ärenden om patent, varumärken och mönster samt namn och utgivnings- bevis för periodisk skrift. Vidare prövar Patentbesvärsrätten över- klaganden av Statens jordbruksverks beslut i ärenden om växtförädlarrätt (1 § lagen om Patentbesvärsrätten). Tyngdpunkten i domstolens verk- samhet ligger på prövningen av mål om patent och varumärken, mål som brukar hänföras till det industriella rättsskyddets område. Patentbesvärs- rättens avgöranden får överklagas till . Vid överklagande till krävs prövningstillstånd. Förfarandet i Patentbesvärsrätten är i stort detsamma som i de allmänna förvaltningsdomstolarna (jfr 8 § lagen om Patentbesvärsrätten). Det finns dock vissa skillnader. En sådan skillnad är att official- Prop. 2011/12:88 prövningen i Patentbesvärsrätten går längre än i de allmänna förvalt- Om det finns särskilda skäl får domstolen t.ex. enligt 26 § patentlagen (1967:837) pröva ett överklagande även om klaganden har återkallat sin talan. Förfarandet vid domstolen är i princip skriftligt. I handläggningen får dock ingå muntlig förhandling, när det kan antas vara till fördel för utredningen. Muntlig förhandling ska vidare hållas, om part begär det och förhandlingen inte uppenbart är utan betydelse för målets bedömning (9 § lagen om Patentbesvärsrätten). Rätten får vid muntlig förhandling höra vittne eller sakkunnig om det behövs för utredningen. För förhöret tillämpas vissa regler i (11 § lagen om Patentbesvärs- rätten). Till skillnad från vad som gäller i allmänna domstolar och allmänna förvaltningsdomstolar får vittne och sakkunnig inte delta i en muntlig förhandling genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring. kom det in 53 patentmål till Patentbesvärsrätten. Domstolen avgjorde under 67 patentmål. Medelbehandlings- tiden för dessa mål var . Under kom det in 240 övriga mål dvs. mål om varumärken, mönster, namn samt utgivningsbevis för periodisk skrift till Patentbesvärsrätten. Domstolen avgjorde under 324 sådana mål. Medelbehandlingstiden för dessa mål var . kom det in 86 patentmål till Patentbesvärsrätten. Domstolen avgjorde under 61 patentmål. Medelbehandlings- tiden för dessa mål var . Under kom det in 279 övriga mål till Patentbesvärsrätten. Domstolen avgjorde under 350 sådana mål. Medelbehandlingstiden för dessa mål var . kom det in 67 patentmål. Domstolen avgjorde under 65 patentmål. Medelbehandlingstiden för dessa mål var . Under kom det in 243 övriga mål till Patentbesvärsrätten. Domstolen avgjorde under 297 sådana mål. Medelbehandlingstiden för dessa mål var . kom det in 52 patentmål. Domstolen avgjorde under 64 patentmål. Medelbehandlingstiden för dessa mål var . Under kom det in 154 övriga mål till Patent- besvärsrätten. Domstolen avgjorde under 307 sådana mål. Medelbehandlingstiden för dessa mål var . Patentbesvärsrättens organisation regleras i lagen (1977:729) om Patent- besvärsrätten. Därtill finns det särskilda bestämmelser i förordningen (1988:346) med instruktion för Patentbesvärsrätten. I Patentbesvärsrätten finns patenträttsråd som är tekniskt kunniga eller lagfarna (2 § lagen om Patentbesvärsrätten). har domstolen en organisation med tio ledamöter; fem lagfarna och fem tekniskt kunniga. En av de lagfarna ledamöterna är också domstolens ordförande. Patentbesvärsrätten är domför med tre ledamöter. Fler än fyra leda- möter får normalt inte sitta i rätten. Det finns emellertid en möjlighet att avgöra vissa patentmål i plenum. I mål om pantsättning av patent eller patentansökningar, mönster, varumärke, namn eller utgivningsbevis för periodisk skrift kan i vissa fall domstolens samtliga lagfarna ledamöter . 2011/12:88 delta (4 och 5 §§ lagen om Patentbesvärsrätten). I patentmål som inte gäller pantsättning av patent eller patent- ansökningar samt i mål om växtförädlarrätt ska minst två tekniskt kunniga ledamöter ingå i rätten. En ledamot ska vara lagfaren, om inte rätten finner att medverkan av lagfaren ledamot är obehövlig. I mål om pantsättning av patent eller patentansökningar ska minst två lagfarna ledamöter ingå i rätten. Detsamma gäller i mål om mönster, varumärken, namn eller utgivningsbevis för periodisk skrift (4 § lagen om Patent- besvärsrätten). Patentbesvärsrätten är delad i avdelningar. Rättens ordförande är ordförande på en avdelning. Ett av de övriga patenträttsråden är ordförande på annan avdelning. För varje avdelning finns också ett patenträttsråd som är vice ordförande (3 § lagen om Patentbesvärsrätten). Det får finnas högst tre avdelningar (4 § förordningen med instruktion för Patentbesvärsrätten). Instruktionen för Patentbesvärsrätten innehåller närmare bestämmelser om domstolens organisation, fördelning av mål på rotlar och handläggningen av målen. Samtliga ledamöter, förutom domstolens ordförande, ansvarar som referenter för en egen rotel med mål. De lagfarna ledamöterna ansvarar för sådana patentmål som i första hand rör annat än tekniska frågor, t.ex. frågor om bättre rätt till patent- sökt uppfinning. De har vidare ansvaret för handläggningen av domstolens övriga målkategorier. De tekniska ledamöterna ansvarar för sådana patentmål som i huvudsak rör tekniska frågor. I domstolen finns också en beredningsorganisation med f.n. tre jurister och ett kansli. 5 Överväganden och förslag Regeringens förslag: Kravet på att Patentbesvärsrätten ska vara delad i avdelningar tas bort. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att erinra mot prome- Patentbesvärsrätten, som tillstyrker förslaget, anser att även om domstolen inte är avdelningsindelad bör det vid domstolen finnas ett patenträttsråd som är vice ordförande. Den koppling som finns mellan avdelningsindelning och anställning som vice ordförande bör därför tas bort. Skälen för regeringens förslag: lagfästes den praxis som tillämpats i Patentbesvärsrättens föregångare, Patent- och registrerings- verkets besvärsavdelning, att besvärsavdelningen skulle få arbeta på avdelningar (prop. 1966:40, LU 1967:53, rskr. infördes i 3 § lagen (1967:840) om patent- och registreringsverkets besvärsavdelning där det angavs att besvärsavdelningen må arbeta Därefter infördes en bestämmelse i verkets instruktion besvärsavdelningen arbetade på två avdelningar. Lagen om patent- och registreringsverkets besvärsavdelning upphävdes Prop. 2011/12:88 1978. Några av bestämmelserna i den lagen fördes över till lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten, bl.a. regleringen om domstolens organisation. I 3 § lagen om Patentbesvärsrätten anges att Patentbesvärs- rätten är delad i avdelningar, vilket får anses överensstämma med den tidigare regleringen av domstolens organisation. Enligt 4 § förordningen (1988:346) med instruktion för Patentbesvärsrätten får det finnas högst tre avdelningar. Regleringen om Patentbesvärsrättens organisation lämnar i det här avseendet inget utrymme för domstolen själv att pröva olika organisationsmodeller inom ramen för de bestämmelser om domförhet och sammansättning som gäller för dess dömande verksamhet. Domstolsväsendet har varit föremål för ett omfattande moderniserings- och reformarbete. Arbetet har syftat till att skapa ett effektivare och mer flexibelt domstolsväsende. Bl.a. har bestämmelserna i och lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar om avdelningsindelning ändrats för att möjliggöra för domstolarna att i högre utsträckning själva besluta om sin organisa- tion (prop. 1998/99:1 utg.omr. 4, bet. 1998/99:JuU1, rskr. 1998/99:80). Motsvarande skäl gör sig nu gällande även för Patentbesvärsrättens del. Kravet på att Patentbesvärsrätten ska vara delad i avdelningar bör därför tas bort. Den frågan bör i stället domstolen själv besluta om. För det fall domstolen väljer att vara avdelningsindelad, bör det för varje avdelning finnas en ordförande och en vice ordförande. Patentbesvärsrätten har anfört att det utan avdelningsindelning finns behov av en vice ordförande för domstolen. Enligt regeringens mening finns det inte något behov av en vice ordförande i domstolens dömande verksamhet. Att inrätta en anställning som vice chef för domstolen kräver författningsändringar som ligger utanför det beredningsunderlag som finns för förslagen i denna proposition. Mot bakgrund av det anförda lämnar regeringen inte något sådant förslag. Ett slopande av avdelningskravet medför att formuleringar i lagen som bygger på begreppet avdelning bör bytas ut mot begreppet rätten (jfr prop. 2008/09:117, s. 44). En sådan formulering finns i 5 § lagen om Patentbesvärsrätten, som därför bör ändras. 5.2Avskrivning av mål och ansökan Regeringens förslag: Patentbesvärsrätten ska vara domför med en ledamot vid avskrivning av ett mål efter återkallelse. Detsamma ska gälla vid beslut om avskrivning av patentansökan när föreskriven års- avgift inte har betalats. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att erinra mot promemorians förslag. anför att i det stora flertalet situationer torde ett avskrivnings- beslut vara helt okontroversiellt och kan med fördel beslutas av en ledamot. I s.k. två- eller flerpartsärenden kan dock, i ljuset av den officialprövning som ska göras, frågan om avskrivning inte vara helt För att undvika eventuella problem bör huvudregeln i sådana fall vara att avskrivningsbeslutet fattas av tre ledamöter, om det inte är uppenbart obehövligt. Skälen för regeringens förslag: 4 § lagen (1977:729) om Patent- besvärsrätten innehåller domförhetsregler. Huvudregeln är att Patent- besvärsrätten är domför med tre ledamöter. Fler än fyra får inte i annat fall än som sägs i bestämmelsen om plenum sitta i rätten (5 §). När det gäller rättens sammansättning föreskrivs för patentmål som inte gäller pantsättning av patent eller patentansökningar samt mål om växtförädlar- rätt att minst två tekniskt kunniga ledamöter ska ingå i rätten och en ledamot ska vara lagfaren, om inte rätten finner att medverkan av lagfaren ledamot är obehövlig. Vad sammansättningen i mål om pant- sättning av patent eller patentansökningar beträffar ska minst två lagfarna ledamöter ingå i rätten. I mål om mönster, varumärken, namn eller utgivningsbevis för periodisk skrift ska minst två lagfarna ledamöter ingå i rätten. När det gäller en åtgärd som avser ett måls beredande föreskrivs att sådan får i den omfattning domstolen bestämmer vidtas av en ledamot i domstolen eller av någon annan tjänsteman hos denna. Närmare bestämmelser om handläggningen av mål finns i förordningen (1988:346) med instruktion för Patentbesvärsrätten. Domförhetsreglerna innebär att avskrivning av mål efter återkallelse beslutas av tre ledamöter i den sammansättning som gäller för måltypen i fråga. Handläggning av en återkallelse av ett överklagande får anses vara en åtgärd av förhållandevis enkel beskaffenhet, en åtgärd som i normala fall inte motiverar att beslut fattas av tre ledamöter. Detta talar för att ett beslut om avskrivning av mål efter återkallelse bör få fattas av en ledamot. En sådan ordning tillämpas dessutom i t.ex. hovrätt enligt 2 kap. 4 § och i kammarrätt enligt 12 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Mot en ändring av domförhetsreglerna vid avskrivning efter åter- kallelse talar att officialprövningen i Patentbesvärsrätten går längre än i de allmänna domstolarna och i de allmänna förvaltningsdomstolarna. För samtliga måltyper som Patentbesvärsrätten handlägger, med undantag för mål om utgivningsbevis för periodisk skrift, gäller enligt bestämmelser i de materiella lagarna att rätten får pröva ett mål trots att talan återkallats, om det finns särskilda skäl. Denna ordning motiveras av det allmänna intresset av att oriktiga beslut undanröjs, t.ex. om det skulle brista i de objektiva förutsättningarna för en registrering (se t.ex. prop. 1996/97:128, s. 134). Det är emellertid ovanligt att en officialprövning behöver ske vid åter- kallelse av ett överklagande i Patentbesvärsrätten. Officialprövningen utgör därför inget tungt vägande skäl mot en ändring av domförhets- reglerna. Vid avskrivning av mål efter återkallelse bör därför, i likhet med vad som gäller för allmänna domstolar och allmänna förvaltnings- domstolar, Patentbesvärsrätten vara domför med en ledamot. En avskrivning av patentmål ska ske när föreskriven avgift inte har betalats. Av patentlagen (1967:837) följer att sökanden ska betala en årsavgift för varje avgiftsår som börjar innan ansökan slutligt har avgjorts. I 15 § fjärde stycket anges att en patentansökan ska avskrivas, utan föregående föreläggande, om sökanden inte betalar årsavgift. 2011/12:88 gäller också i fall där patentansökan efter överklagande prövas i högre instans (RÅ 1994 not 66). Gällande domförhetsregler för Patentbesvärsrätten innebär att frågan om avskrivning enligt 15 § fjärde stycket patentlagen prövas av tre leda- möter, varav två är tekniskt kunniga. Ett beslut om avskrivning pga. att årsavgiften inte har betalats får i regel anses vara ett beslut av enkel natur som inte kräver att rätten består av tre ledamöter. Också i detta fall bör Patentbesvärsrätten därför vara domför med en ledamot. Vanligtvis bör det vara den för målet ansvarige ledamoten som beslutar om avskrivning efter återkallelse. Detsamma bör också gälla i de fall årsavgift inte har betalats. Det är dock inget som hindrar att han eller hon hänskjuter frågan till avgörande av Patentbesvärsrätten i vanlig samman- sättning. Det kan exempelvis bli aktuellt när en part av flera återkallar sitt överklagande i ett patentmål. Någon särskild regel om att avskrivnings- beslutet i så fall ska fattas av tre ledamöter behöver dock inte införas. 5.3Deltagande i muntlig förhandling Regeringens förslag: Vittnen och sakkunniga ska få delta i en muntlig förhandling genom ljudöverföring eller ljud- och bildöver- föring under samma förutsättningar som gäller enligt rättegångs- balken. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att erinra mot prome-