prop · GZ03145 · 2012-06-26 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2011/12:145 Redovisning av fördelning av medel från Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel . Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens utveckling och verksamhet samt analyserar fördelningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. Slutligen anges sådana områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Allmänna arvsfondens förvaltning .................................................... Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna När Allmänna arvsfonden får egendom.............................. När Allmänna arvsfonden avstår från egendom ................. Kostnader för förvaltning och administration .................... 3 Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden..................... Nyskapande och utvecklande verksamhet ........................ Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen .......... Registrering och handläggning av ärenden ...................... Antal bifall och avslag från Arvsfondsdelegationen ........ Bifall och avslag fördelade på målgrupper....................... Geografisk fördelning av bifall och avslag....................... 4 Fördelning av stöd 2011.................................................................. Projekt inom de prioriterade områdena ............................ Exempel på projekt inom de prioriterade områdena som beviljades medel under Verksamhet till förmån för barn .................... Verksamhet till förmån för ungdomar ............... Verksamhet till förmån för personer med 5 Fördelning av stöd ...............................genom särskilda satsningar 6 Kommunikation, uppföljning, utvärdering och Uppföljning ............................................och utvärdering 7 Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling.............................................................. 8 Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna arvsfonden från och ........................................................med 2011 Tilldelade medel per organisation 2011 .......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2011/12:145 Allmänna arvsfonden Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och avlägsnare släk- tingar uteslöts från arvsrätt vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder1. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvs- fonden. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelega- tionen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt enligt förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen är en fristående så kallad nämndmyndighet. Delegationen (nämnden) utses av regeringen och har bestått av en ordförande, en vice ordförande och fem andra ledamöter. Majoriteten i delegationen utgörs av sakkunniga utanför , men ord- föranden är en statssekreterare i det departement som ansvarar för barn- rätts- och funktionshindersfrågor, dvs. , och vice ordföranden är en statssekreterare i det departement som ansvarar för ungdomsfrågor, dvs. Den personal som handlägger ansökningar och är föredragande i Arvs- fondsdelegationen är samlad i ett kansli inom Kammarkollegiet, från att tidigare ha varit organiserad inom . I kansliet arbetade i genomsnitt 20 personer . Medan Arvsfondsdelegationen har en tydlig roll när det gäller stödgiv- ningen redovisar regeringen förvaltningen av fonden och fördel- ningen av stöd ur fonden till . Regeringen anger även inriktning och prioriteringar för delegationens verksamhet. 1 fastställde betydelsen hos termer på det handikappoli- tiska området. Funktionsnedsättning beskriver fysisk, psykisk och intellektuell funktions- förmåga. Funktionshinder beskriver i sin tur begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. I denna skrivelse används båda orden synonymt. Den nya terminologin bör få genomslag i den svenska lagstiftningen efter hand (prop. 2008/09:28). Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Till Kammarkollegiets uppgifter hör både att företräda arvsfonden vid avvecklingen av dödsbon och att förvalta fonden och betala ut bevil- jat stöd efter rekvisition. Kammarkollegiet ska lämna en redovis- ning till regeringen av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Redovis- ningen, som enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska lämnas i samband med Kammarkollegiets årsredovisning, innebär att Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden blir föremål för granskning av Riks- revisionen inom ramen för årlig revision. 2.1Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna Arvsfonden Kammarkollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständig- het. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fondkapitalet. Återstoden får tillsammans med direktavkastning delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till 3 148 miljo- ner kronor, och marknadsvärdet till . Se tabell 1. Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie-, aktieindex- och räntekonsortier. var placerade i aktiekonsortiet, 11, 6 i aktieindexkonsortiet, i räntekonsortiet och i likvida tillgångar. trädde ändringar i kraft i förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden, som i huvudsak innebär att fonddelegationen, som är ett särskilt beslutsorgan inom Kammarkollegiet, får i uppdrag att besluta om placeringsinriktning och strategiska frågor för förvaltningen av Allmänna arvsfondens kapital. 2011/12:145 2.1.2 har fonden i genomsnitt haft placerat i aktie- konsortiet, i aktieindexkonsortiet, i räntekon- sortiet och i likviditet. Förändringar i konsortiernas bokförda värden har påverkats genom att fonden har återinvesterat årets utdelning i räntekonsortiet för , i aktieindexkonsortiet för samt köpt och återinvesterat utdelning i aktiekonsortiet för . Erhållna utdelningar från konsortierna uppgick till 201,1 miljoner kro- nor. Se tabell 2. Avkastningen i räntekonsortiet var 5,4 (1,2) procent jämfört med index2 5,2 (0,7) procent. Avkastningen för den senaste femårsperioden var jämfört med index . Siffrorna inom parentes avser 2010. har aktiekonsortiet haft en avkastning på -14,3 (22,6) pro- cent jämfört med index3 -9,0 (22,0) procent. För den senaste femårs- perioden har avkastningen i genomsnitt varit -1,att jämföra med index . har vidare aktieindexkonsortiet haft en avkastning på -11,5 (26,3) procent att jämföra med index4 -11,4 (26,3) procent. Föregående års svaga börsutveckling, i synnerhet för den svenska marknaden, medförde att den totala avkastningen föll med . Det beror på att andelen aktieplaceringar, i normalfallet, motsva- rar av förmögenhetsmassan. Ränteavkastningen gav en positiv avkastning på och fungerade därmed som en motvikt mot en svag absolutavkasning för aktier. lyckades inte lika bra i den aktiva förvaltningen, och underpreste- rade mot jämförelseindex med . har fonden tillförts 713,8 (722,3) från influtna arvsmedel och avkastning från kapitalförvaltningen. Utbetal- ningar av stöd för att främja ändamål och för administration av fonden har gjorts med 481,2 (508) . Totalt fanns tillgängliga för Arvsfondsdelega- tionen /12 att fatta beslut om . OMX 30 Cap Gross Index och MSCI World Net (developed) 4OMX 30 Cap Gross Index, justerat för etisk granskning När Allmänna arvsfonden får egendom När någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får Allmänna arvsfonden egendomen i arv, om egendomen inte testamenterats till någon annan och detta testamente godkänns av Kam- markollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidna makan eller maken. En förutsättning för att dessa släktingar ska ärva är att de t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmånstagarförordnande i försäkringsavtal, gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden och fonden inte uteslutits från arv genom testamente, ska Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid boutred- ningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. kom det in 1 631 arvsfonds- ärenden till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1 158 fall, med en begäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnas testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kollegiet. Antalet dödsbon där egendom, helt eller delvis, skulle avveck- las för arvsfondens räkning uppgick till 581. kom det in netto till arvsfonden jämfört med 559 miljoner kro- nor . 2.3När Allmänna arvsfonden avstår från egendom Kammarkollegiet strävar efter att avveckla berörda dödsbon så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer Allmänna arvsfonden till godo och kan delas ut för dess ändamål. I vissa fall får arv eller försäkrings- belopp som arvsfonden fått avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omstän- digheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller försäkringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skä- ligt. kom det in 98 ansökningar om arvsavstående till Kam- markollegiet. Vidare får arv som utgörs av egendom av väsentlig betydelse från kul- turhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt avstås till en juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl, får ett belopp av det arv som tillfallit fonden tillsammans med sådan egendom avstås till den som tar emot egendomen att användas för sådana omedelbara åtgär- 2011/12:145 der som är nödvändiga för att bevara egendomen. En ansökan om arvs- avstående ska ges in till Kammarkollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. Kammar- kollegiet beslutar om avstående av arv när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteck- ningen. I övrigt beslutar regeringen om arvsavstående. fatta- des beslut om avstående från arv till ett bouppteckningsvärde av . 2.4Kostnader för förvaltning och administration Allmänna arvsfonden bekostar Kammarkollegiets förvaltning och admi- nistration av dödsboavveckling, fondförvaltning och utbetalningar av projektmedel. På samma sätt används fonden för att täcka Arvsfonds- delegationens kostnader för handläggning av projektansökningar och projektredovisningar samt för informations- och utvärderingsverksamhet. Kostnader för förvaltning och administration uppgick till totalt . Hur dessa kostnader utvecklats framgår av tabell 3. Av de totala förvaltningskostnaderna , som redovisas i tabell 3, framgår det att kostnaderna för förvaltning och administration av Arvsfondsdelegationen har ökat mest. trädde nya bestämmelser i kraft i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Änd- ringarna (prop. 2002/03:136. bet. 2003/04:SoU3, rskr. 2003/04:68) inne- bar en renodling av roller och Arvsfondsdelegationens ställning som en egen myndighet stärktes. Till följd av detta har och administration successivt utvecklats. har de medel som gjorts disponibla för Arvsfondsdele- Skr. 2011/12:145 gationen att fatta beslut om dessutom ökat väsentligt. sig dels till avvecklingen av dödsbon och dels till avkastningen från förvaltningen av Allmänna arvsfonden. För att kunna möta den ökade volymen har kansliet utökats med flera handläggare. Vidare har infor- mations- och kommunikationsverksamheten förstärkts. Tabell 4 visar hur stor andel av de beslutade projektmedel som är driftskostnader för Arvsfondsdelegationen . Dessa uppgår till . minskade driftskostnaderna något i förhållande till beslutade projektmedel jämfört med . I kostnaderna ingår samtliga driftskost- nader inklusive kostnader för utvärdering. En annan indikator för driftskostnaderna är kostnaderna i förhållande till antalet fattade beslut. I tabell 5 visas utvecklingen av dessa kostnader. Denna indikator visar att driftskostnaderna i förhållande till verksam- heten ökade med . Att driftskostnaderna ökade något bedöms framför allt bero på att ärendena blir allt mer komplexa vilket kräver en allt större arbetsinsats av såväl Arvs- fondsdelegationen som dess kansli. 3Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beslutar, enligt lagen, om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt förordning (2004:484) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfonds- delegationen lämna en verksamhetsberättelse till regeringen med en samlad redovisning av myndighetens stödgivning ur fonden. Verk- samhetsberättelsen för det senaste verksamhetsåret ligger till grund för denna skrivelse. 2011/12:145 3.1 Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden ska, enligt lagen om Allmänna arvsfonden, främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre målgrup- per: barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utveck- lande. Stöd beviljas som regel till organisationer som bedriver ideell verksamhet, dock kan offentlig huvudman beviljas stöd för utvecklings- verksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan till exempel en kommun beviljas stöd för att genomföra ett projekt i nära samarbete med en ideell förening, men det ställs då särskilt höga krav på att projektet är nyskap- ande. Ett projekt kan enligt Arvsfondsdelegationens praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under normalt högst och en plan ska fin- nas över hur verksamheten beräknas fortsätta efter projektets slut samt hur projektets erfarenheter ska tas till vara och spridas. Stöd får inte ges till enskilda personer eller till vinstdrivande företag och inte heller till reguljär föreningsverksamhet eller till organisationer som har funnits i mindre än . Projekt som beviljas stöd ska kunna bidra till att de berörda målgrup- pernas villkor och förutsättningar förbättras och utvecklas. En bedöm- ning görs av i vilken utsträckning företrädare för barn, ungdomar eller personer med funktionsnedsättning själva är delaktiga i planeringen och genomförandet av projektet en bedömning av den så kallade brukar- delaktigheten. På samma sätt görs en bedömning av graden av nyskap- ande i projektet. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåt- syftande och inspirera andra organisationer att starta liknande verksam- het. Stöd kan även lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning till organisationer som bedriver ideell verksamhet, om det bedöms som sär- skilt angeläget. Den som beviljas stöd till lokaler eller anläggningar ska förbinda sig att under använda den lokal eller den anläggning som stödet avser och med de villkor som förutsattes när stödet bevilja- des. Arvsfondsdelegationen kan medge undantag från dessa villkor, om det finns särskilda skäl. Under beredningen av ärenden om stöd till anläggningar, lokaler och utrustning inhämtas alltid uppgifter om till- gängligheten för personer med funktionsnedsättning. tog kansliet referenser hos kommuner, gjorde avstäm- ningar med medsökande och samarbetspartner samt genomförde skatte- kontroller av beviljade projekt vid över 500 tillfällen. 3.2Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen har fördelats till projekt efter beslut av Arvsfondsdelegationen. Det är den näst största summan i Allmänna arvs- fondens historia och mer än . Av dessa medel har fördelats genom löpande handläggning av organisationernas egna initiativ och har fördelats inom ramen för de två särskilda satsningar som Arvsfondsdelegationen ansvarat för: Fördel barn samt Vi deltar. Tabell 6 visar utvecklingen av Skr. 2011/12:145 det stöd som beslutats av Arvsfondsdelegationen. ökade mängden beviljade projektmedel med . Diagram 1 visar den totala fördelningen av beslutade medel per målgrupp. B e sl ut a de me de l unde r 2 0 11 ( t ot a l t 4 6 9 M k r ) beslutades om till projekt vad gäller målgruppen barn. Det är den högsta nivån någonsin i Allmänna arvsfondens historia. Vad gäller målgruppen ungdomar var nivån den näst högsta någonsin, . För målgruppen personer med funktionsnedsättning har beslutade medel legat stabilt på en nivå kring 140 miljoner , så även . Projekt till för- mån för barn respektive ungdomar med funktionsnedsättning redovisas i arvsfondens redogörelse som barn- respektive ungdomsprojekt. Om dessa projekt i stället redovisas som projekt till förmån för personer med funktionsnedsättning uppgår den totala volymen beslutade medel till , eller av årets beviljade pro- jektmedel. 3.3Registrering och handläggning av ärenden inkom 1 709 ärenden till Arvsfondsdelegationen, vilket är en minskning jämfört med året innan. Ärendevolymen var därmed lägre än nivån . Samma utveckling gäller för inkomna ansökningar. Noteras bör att en- skilda personer inte kan beviljas stöd ur arvsfonden. 3.4Antal bifall och avslag fattades sammanlagt 1 292 beslut, vilket motsvarar en minskning med . Antalet fattade beslut var därmed lägre än nivån i början av femårsperioden. Det ska i detta sammanhang emellertid också noteras att projekten, enligt Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse, genomsnittligen blivit större och därmed mer Skr. 2011/12:145 komplicerade. Arvsfondsdelegationen beslutade att avslå 827 ansökningar. Orsakerna till avslag har bland annat varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation eller avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för enstaka arrangemang, att de har gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från enskilda perso- ner eller nystartade föreningar. I tabell 8 redovisas antalet bifalls- respektive avslagsbeslut . Eftersom vissa projekt omfattas av mer än ett beslut under är antalet bifallsbeslut något högre än antalet projekt som fått stöd. 3.5Bifall och avslag fördelade på målgrupper Från att under tidigare ha legat på under en tredjedel, beviljades stöd för mer än en tredjedel av ansökningarna . Andelen ansökningar som får bifall ligger på för målgruppen personer med funktionsnedsättning samt i inter- vallet för målgrupperna barn och ungdomar. 3.6Geografisk fördelning av bifall och avslag , , av de medel som beslutades fördelades till lokala och regionala projekt. Det är en högre andel jämfört med . Resterande medel fördelades till nationella projekt. Exempel på nationella projekt är barn- och ungdoms- projekt som samarbetar med kulturinstitutioner över hela landet eller en rikshandikapporganisation som tagit fram en utbildningsstrategi för per- soner som har neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Två tredjedelar (286 stycken) av beviljade projekt är av lokal eller regional natur, medan resterande 140 projekt är nationella. Samtliga län beviljades projektmedel . De län som besökts inom ramen för Arvsfondsdelegationens kommunikationsinsatser har fått mer stöd än tidigare: , och . Flest ansökningar kom- mer från föreningar i storstadsområdena, där det också finns högst antal föreningar och störst befolkningsunderlag. I tabell 10 redovisas den läns- visa fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden till lokala och regionala projekt. Tabell 11 visar hur beslutade medel till lokala och regionala projekt fördelar sig över landet i förhållande till befolkningsspridning. 4 Fördelning av stöd 2011 Som redovisats i avsnitt 3 fördelade Arvsfondsdelegationen sammanlagt till 426 projekt . I avsnitt 4.1 redovisas fördelningen av medel inom de av regeringen prioriterade områdena och i avsnitten 4.24.4 redogörs för det fördelade stödet uppdelat på målgrupperna barn, ungdomar och perso- ner med funktionsnedsättning. I avsnitt 4.5 redogörs för fördelning av lokalstöd och i avsnitt 4.6 presenteras Årets guldkorn 2011. På , , finns en projektdatabas med beskrivningar av samtliga projekt som fick medel ur Allmänna arvsfonden . lanserade delegationen också ett community, dvs. ett socialt forum på nätet för arvsfondsprojekt och deras intressenter. Även här finns information om projekten. Communityn beskrivs närmare under kapitel 6. Projekt inom de prioriterade områdena I det följande presenteras översiktligt ett urval av projekt inom de åtta områden som regeringen angivit som prioriterade i föregående års skri- velse till (skr. 2010/11:145). Av tabell 12 framgår att av beslutade medel har gått till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Det motsvarar av de medel som Arvsfondsdelegationen beslutade om . till antalet var 354 av de projekt som beslutades inom de prioriterade områ- dena. Det motsvarar av årets beviljade projekt. 4.1.1Exempel på projekt inom de prioriterade områdena som beviljades medel Regeringen har identifierat åtta områden som bör prioriteras vid Arvs- fondsdelegationens medelsfördelning. De prioriterade områdena har många beröringspunkter sinsemellan, och ett och samma projekt kan innehålla delar som rör flera områden. Samtliga prioriteringar gäller för fondens tre målgrupper barn, ungdo- mar och personer med funktionsnedsättning om inget annat anges, eftersom de tre målgrupperna har mycket gemensamt och eftersom ett och samma projekt kan beröra fler än endast en av målgrupperna. Rege- ringen vill i sammanhanget understryka att målgruppen personer med funktionsnedsättning även omfattar vuxna och äldre personer. Utöver nedan angivna områden bör medel liksom tidigare kunna ges till utvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. Det är angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utvecklingsprojekt inom nya områden. 2011/12:145 Projekt som syftar till att stärka barnets rättigheter Projektet ger nytt liv till sverigefinska förskolebarns språk och stärker deras identitet genom att ge dem möjlighet att skapa egna berättelser och visor på finska och att använda bild och musik som uttrycksmedel. Initiativet ska också ge förskolepersonalen nya tankar och metoder för hur arbetet med att värna om sverigefinska barns språk kan bedrivas. besökte projektet tolv förskolor och över 200 barn har varit delaktiga i verksamheten. Personal erbjuds att delta som obser- vatörer på träffarna då det visat sig vara det mest naturliga sättet för att skapa kontinuitet i projektet, och ett effektivt sätt att inspirera personalen och ge dem nya verktyg i arbetet med drama, bild och musik. Projektet genomförs av i i samarbete med . Projekt som syftar till ökad delaktighet och stärkt demokrati