prop · H00342 · 2012-11-14 00:00:00 — Erfarenheterna från NBG08 visade att skyttekompanierna i manöverbataljonen borde få en lättare konfiguration (styrkesammansättning), det vill säga utan stridsfordon, för att kunna transporteras i taktiskt transportflyg (C-130). Försvarsmakten diskuterar också att utöka NBG11 i förhållande till NBG08 med 300400 personer, framför allt inom manöverbataljonen. Svårigheter med ledning av styrkan och ökade kostnader talade dock emot, menade Analysen från NBG08 visade också att manöverbataljonen bör vara svensk.130 Försvarsmakten förde fram två alternativ för manöverbataljonen. I det första alternativet var manöverbataljonens tre kompanier av samma typ (lätta mekaniserade skyttekompanier)131. En manöverbataljon med kompanier av samma typ är lättare att leda, menade . Det andra alternativet innehöll tre olika kompanier; ett lätt mekaniserat skyttekompani, ett lätt kompani från luftburen bataljon samt ett amfibiskt skyttekompani. Fördelen med detta alternativ var, enligt Försvarsmakten, dels att det innebar möjlighet till luftburna operationer, dels att det skulle öka Försvarsmaktens förmåga till samordning mellan arméförband och marinförband. Alternativet innebar en större förmågebredd. Nackdelen med detta alternativ var att det ställer högre krav på ledning samt att fordonsparken ger ett sämre skydd jämfört med det första alternativet. Det skulle vidare vara svårare att vid behov i en insats tillföra stridsfordonskompani. Försvarsmakten tog inte ställning mellan alternativen.132 Stödresurser, så kallade enablers, skulle tillföras efter behov vid en insats. Exempel på sådana var taktisk flygtransport, flygplatsenhet, stridsflyg, granatkastarkompani, luftvärn, med mera.133 Försvarsmakten understryker att det är först efter det att styrkegenereringen är avslutad som det står klart vilka delar som som ramnation måste bidra med.134 Inga ekonomiska begränsningar antogs föreligga om färdiga förband med befintlig materiel skulle användas.135 Materielmässigt utgick Försvarsmakten från att de lätta splitterskyddade fordon som köpts in till NBG08 skulle kunna användas även för NBG11. Därutöver skulle förbandet förses med bandvagn 309 samt ett antal fordon av typ personterrängbil 6 (Galten) som enligt materielplanen skulle levereras 129Försvarsmaktens budgetunderlag , underbilaga 6.5, HKV 23 383:64128, , s. 3. 130Ibid, s. 4. 131Skyttekompanier med bandvagn 309 ur Mekbat 09. Mekbat 09 är beteckningen för en viss bataljonstyp i insatsorganisation 2009. 132Försvarsmaktens budgetunderlag , underbilaga 6.5, HKV 23 383:64128, , s. 6. 133Ibid, s. 8. 134Ibid, s. 4. 135Ibid, s. 5. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Försvarsmakten bedömde dock att det fanns en risk för att inte tillräckligt många fordon skulle hinna levereras till alla enheter för de första två terminerna av förbandsutbildning.136 Inga andra aspekter på materielförsörjningen till NBG11 redovisades. Försvarsmakten uppgav också att samtliga delar i NBG11 skulle ha tio dagars beredskap.137 Man utgick vidare från att pågående insatser inte skulle konkurrera med produktionen av NBG11.138 3.4.2Försvarsmaktens ekonomi i obalans var Försvarsmaktens ekonomi i obalans, bland annat på grund av NBG08 som då stod i beredskap. Regeringen besvarade Försvarsmaktens initiala förslag om bibehållen numerär för NBG11 med att be Försvarsmakten redovisa tre alternativ baserade på ett svenskt bidrag om 1200, 1600 respektive 2000 personer.139 Försvarsmakten återkom i det kompletterande budgetunderlaget som lämnades . Samtliga förslag till utformning av NBG11 byggde på en bedömd nivå om cirka 550 soldater från andra nationer. Försvarsmakten utgick då från att styrkegenereringsprocessen skulle vara avslutad och att slutlig organisation för NBG11 då skulle kunna fastställas. Alternativet med 2 000 svenska soldater innebar en marginellt förändrad organisation jämfört med NBG 2008. Detta alternativ hade i grunden samma förmåga som NBG 2008 att lösa uppgifter i samtliga konfliktnivåer, menade När det gäller det mest begränsade alternativet (1200 soldater) menade att man med denna utformning av stridsgruppen enbart skulle kunna lösa uppgifter vid låga konfliktnivåer. Alternativet innebar, enligt Försvarsmakten, att inte skulle kunna ta ett ansvar som ramnation.141 Alternativet med 1 600 svenska soldater och sjömän utgick från alternativet med 2000 svenska soldater, men eftersom luftvärnsförband, ISTAR-enhet och CIMIC-enhet reducerats eller tagits bort minskade den operativa förmågan. Detta gällde främst vid lösandet av uppgifter inom ramen för scenarierna Separation of Parties by Force och Conflict Prevention i högre hotnivåer.142 136Ibid, s. 5. 137Försvarsmaktens budgetunderlag , bilaga 4, HKV 23 383:64128, , s. 19. 138Ibid, s. 21. 139Anvisningar för verksamhetens genomförande samt planeringsanvisningar för komplettering av Försvarsmaktens budgetunderlag , regeringsbeslut Fö2007/2616/MIL (delvis) Fö2008/638/MIL (delvis) Fö2008/170/SI, , s. 5. 140Försvarsmaktens kompletteringar till budgetunderlaget , bilaga 1, HKV 23 383:68992, , s. 14. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 3.4.3Utdragen dialog mellan regeringen och Försvarsmakten Dialogen mellan regeringen och Försvarsmakten fortsatte i och med att Försvarsmakten fick i uppdrag att återkomma med en fördjupad redovisning av alternativet med 1 600 svenskar. Försvarsmaktens redovisning skulle utgå från att de svenska delarna av NBG11 skulle sättas samman av typförband från insatsorganisationen. Eventuella begränsningar i stridsgruppens förmåga i förhållande till EU:s stridsgruppskoncept skulle redovisas, liksom en kostnadskalkyl över förbandsenheterna i NBG11. Därutöver skulle Försvarsmakten beräkna merkostnader för att uppnå full effekt i förhållande till stridsgruppskonceptet.143 Försvarsmakten besvarade anmodan . Försvarsmakten menade att det skulle innebära stora svårigheter att implementera vunna erfarenheter från NBG08 om det svenska bidraget begränsades till 1 600 personer. Förbandsklossarna i NBG11-strukturen måste i detta alternativ reduceras, med brister i bland annat skyddsförmåga och eldkraft som följd. Detta alternativ skulle vidare innebära att manöverbataljonen blev multinationell. Ett finskt amfibieskyttekompani skulle inkluderas, vilket skulle vara ett avsteg från den grundläggande principen att stridsenheter ska ha samma nationalitet.144 Försvarsmakten baserade svaret på ett bidrag på 420 personer från de övriga länderna.145 Försvarsmakten lämnade i sitt svar flera förslag på förmågeförstärkningar som man menade behövdes för att uppnå krav enligt stridsgruppskonceptet, både markoperativa och luftoperativa förmågor och i förslaget diskuterar Försvarsmakten en ökning av styrkan med 600 svenskar.146 Försvarsmaktens bifogade ekonomiska kostnadsuppskattning behandlas i nästa avsnitt. Försvarsmakten menade att de operativa begränsningar som redovisades kunde, förutom genom svenska förmågeförstärkningar, hanteras genom att ta i anspråk förband anmälda till EU:s styrkeregister eller genom en förnyad förhandling på politisk nivå med de övriga länderna i NBG11.147 3.4.4 Styrkegenereringen blir sen Parallellt med dialogen mellan regeringen och Försvarsmakten om storleken på det svenska bidraget pågick styrkegenereringen. Styrkegenereringen initierades genom att (Försvarsdepartementet) via den 143Svar på Anmodan om ytterligare information avseende utformning av NBG11, Försvarsmakten, H/R 01 800:82185, , s. 12. 144Ibid, s. 3. 145Ibid, s. 9. 146Ibid, s. 4. 147Ibid, s. 8. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 politiska nivån i NORDCAPS gav den militära nivån i uppdrag att sätta samman ett första förslag till styrkepaket. Detta skulle redovisas en månad senare.148 I den första fasen av styrkegeneringen avstod Försvarsmakten från att precisera ett svenskt bidrag (there are no fixed Swedish contributions)149 och gav istället de övriga bidragarländerna möjlighet att ta initiativ till vilka förmågor de ville bidra med.150 Enligt Försvarsmaktens planering skulle stridsgruppens sammansättning (ORBAT) vara fastställd Men de övriga truppbidragande länderna var initialt ovilliga att göra några bindande åtaganden151 och gav de övriga truppbidragande länderna respit till i december 2008.152 Detta finns dock inte dokumenterat hos Försvarsdepartementet.153 De första buden från de övriga länderna inkom först i augusti 2008.154 Styrkegenereringen avslutades . När styrkegenereringsprocessen försenades påverkades arbetet med att utveckla det svenska styrkebidraget. Kravställningarna för förbandet kunde inte färdigställas. Detta innebar att det inte fanns tillräckliga förutsättningar för att precisera vilken materiel som skulle tilldelas NBG11. 3.4.5Regeringen fastställer ett tak för NBG11 till 1 600 svenskar I regleringsbrevet för som beslutades fick Försvarsmakten det formella uppdraget att sätta upp en stridsgrupp. Det skulle ekonomiskt motsvara det alternativ om 1 600 personer som Försvarsmakten redovisat . Regeringen ville ha ytterligare information och Försvarsmakten uppdrogs att återrapportera ett förslag på detaljerad struktur på det svenska bidraget.155 Försvarsmaktens kostnader för förberedelserna begränsades till högst 42 miljoner kronor.156 Regeringen menar att NBG11 visserligen var mindre och lättare än NBG08, men att detta inte innebär att man gjort avkall på avgörande förmåga.157 148NORDCAPS (NBG Format) 19th of , (), . 149NMCG (NBG-format) answer to NSG (NBG-format), Protocol, NORDCAPS, . Innebörden av uttrycket är att det svenska styrkebidraget inte var fastställt på förhand. 150Rapport avseende erfarenheter från NBG11, bilaga 2, HKV 03 610:52750, , s. 8. 151Rapport avseende erfarenheter från NBG11, bilaga 2, HKV 03 610:52750, , s. 8. 152Svar på Anmodan om ytterligare information avseende utformning av NBG11, Försvarsmakten, H/R 01 800:82185, bilaga 1, s. 6. 153Försvarsdepartementets redovisning av synpunkter på utkast för faktagranskning vid möte . 154Svar på Anmodan om ytterligare information avseende utformning av NBG11, Försvarsmakten, H/R 01 800:82185, bilaga 1, s. 6. 155Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten, s 10. 156Ibid, s. 32. 2010/11:27, s. 9. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Regeringen angav i regleringsbrevet för att NBG11 skulle sättas samman av ordinarie förband ur insatsorganisationen.158 Regeringens avsikt var bland annat att se till att NBG11 skulle bli en integrerad del av Försvarsmaktens förändringsprocess och utveckling mot insatsorganisation 2014.159 3.4.6 Styrkans slutliga utformning Försvarsmaktens preliminära bedömning i samband med att NBG11 fått sin i princip slutgiltiga sammansättning , var att NBG11 i huvudsak svarade mot stridsgruppskonceptet, men med förmågebrister avseende helikopter, Medevac (medicinsk evakuering), taktiska transporter, bevakningsförband samt tyngre beväpning.160 Luftresurserna utgjordes av en så kallad (). Nedskalningen påverkade i huvudsak uthålligheten (definitionen för uthållighet är i vilken utsträckning som man klarar att upprätthålla en viss uppgift dygnet runt). Att ha en förmåga prioriterades framför uthållighet.161 Efter ovanstående bedömning gjorde Försvarsmakten vissa justeringar i styrkans sammansättning för att motverka en del av de redovisade förmågebristerna. Bland annat tillkom ett bidrag från om två helikoptrar med medicinsk evakueringsförmåga. Totalt sett bestod NBG11 i sin slutliga version av 2 221 personer varav det svenska bidraget utgjordes av 1 646 personer. Övriga länder bidrog följaktligen med 575 personer. För att beskriva förbandet utnyttjas ORBAT version 1.7162 som beslutades den 28 mars 2011.163 Den multinationella och lättmekaniserade manöverbataljonen bestod av cirka 750 soldater. Vilka kompanier som ingick i manöverbataljonen, liksom vilka förmågor som bildade stridsgruppens förstärkningsenheter, framgår av bilden nedan. För ledningen av stridsgruppen fanns en multinationell styrkestab med stöd av ett ledningsförband från . Staben och ledningsförbandet bildade styrkehögkvarteret, (FHQ). De utländska enheterna var, förutom ett finländskt amfibiskt skyttekompani som ingick i manöverbataljonen, ett irländskt underrättelse- och spaningskompani, en estnisk vaktpluton (för styrkehögkvarteret) och en norsk CBRN-enhet164. 158Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten, s. 4. 159Svar på frågor från avseende NBG 2011, promemoria, Försvarsdepartementet, . 160Budgetunderlag 2010, BU10/SR underbilaga 7.1, HKV 23 383:53085, , s. 4. 161Intervju med företrädare för Försvarsmakten (). 162Beslut avseende 2011, ORBAT 1.7, HKV 02 300:55910, . 163Notera att beslutsdatum för ORBAT 1.7 är , dvs. mitt i beredskapsperioden. Detta kan hänföras till att det kroatiska bidraget () kom in sent i processen. 164CBRN står för kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära stridsmedel. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 var, förutom styrkehögkvarteret, även militärpolisenheten och en enhet för geografisk information. Enligt ett bilateralt avtal mellan och , skulle vid en insats bidra med två helikoptrar med medicinsk evakueringsförmåga. NBG högkvarter, styrkehögkvarter (FHQ) med stabskompani Trupp/materiel/ tyg, minröjare, GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 3.5Ekonomisk planering av NBG11 konstaterade i sin granskning av produktionen av den förra stridsgruppen, NBG08, att denna blev kostsam. Det fanns därför anledning för Försvarsmakten att säkerställa en kostnadseffektiv produktion av NBG11. Försvarsmaktens första förslag till regeringen om en möjlig struktur för NBG11 innehåller inga uppgifter om kostnader.165 Däremot fanns det en kostnadsuppskattning i det anmodanssvar som Försvarsmakten lämnade till regeringen . Uppskattningen baserades på utfallet för NBG08. Tabell 2 Försvarsmaktens kostnadskalkyl för NBG11 Personalkostnader, löner (beredskapssoldater) Övningsberoende kostnader, övningsdygn, övertid mm (transporter, övningsmateriel mm) Övrigt (fria hemresor) Källa: Svar på Anmodan om ytterligare information avseende utformning av NBG11, Försvarsmakten, H/R 01 800:82185, bilaga 1, s.1112. 165Budgetunderlag 2009, underbilaga 6.5, HKV 23 383:64128, . Under rubriken på sidan 5 sägs: Inga begränsningar om principen färdiga/riktiga förband används i stället för att skapa nya enheter och anskaffa ny materiel. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Försvarsmakten uppgav att de totala kostnaderna för NBG11 uppskattades till för åren 20102011. Men kontrollräkning visar att Försvarsmaktens summering av kostnaderna för inte stämde. Summan var istället , det vill säga lägre än vad Försvarsmakten uppgivit. De budgeterade kostnaderna skulle belasta förbandsanslaget. Vidare fanns inget ekonomiskt planeringsunderlag för NBG08 att utgå från. Inga ytterligare kostnadsuppskattningar fanns i budgetunderlaget för där Försvarsmakten kompletterade informationen till regeringen om hur NBG11 skulle organiseras.166 HKV-direktivet167 om hur arbetet skulle organiseras inom högkvarteret upphävdes och ersattes av nya direktiv.168 I samband med detta uppskattades kostnaden för NBG11 till för åren 2010 och 2011.169 I de nya direktiven för NBG11 ges chefen för produktionsledningen i uppdrag att ta fram en detaljerad produktgruppskalkyl för ekonomisk uppföljning av NBG11.170 har dock under granskningen inte kunnat finna vare sig detta underlag, något underlag för beräkningarna som redovisas i tabellen ovan eller något annat ekonomiskt planeringsunderlag för NBG11. I förbandsmålsättningarna, det vill säga Requirement Specifications, saknas referenser till ekonomiska kalkyler.171 Beslutet att NBG11 skulle utgöra en produkt genomfördes aldrig, eftersom detta stred mot strukturen i det nya verksamhetsstödssystemet, Prio.172 I verksamhetsuppdraget för till förbanden påpekade produktionsledningen att en koncernkod hade inrättats för att göra det möjligt att följa upp kostnader och intäkter för uppbyggnad och vidmakthållande av NBG11.173 Därutöver fick förbanden direkta anvisningar att budgetera för vissa planeringsaktiviteter förknippade med NBG11. Förbanden fick dock inga samlade instruktioner att budgetera för kostnaderna för NBG11. 166Försvarsmaktens budgetunderlag , underbilaga 7.1, HKV 23 383:53085, . 167C LEDS övergripande beslut avseende arbetet att med att organisera BG 2011, HKV 03 201:63983, . 168Uppdrag till PROD att med stöd av övriga ledningar och staber i Högkvarteret att producera NBG11, HKV-uppdrag 043/09, . 169Uppdrag att förbereda och genomföra redovisning avseende arbetsläge NBG11, intern presentation från PROD vid C LEDS chefsmöte, . 170Uppdrag till PROD att med stöd av övriga ledningar och staber i Högkvarteret producera NBG11, HKV uppdrag 043/09, . 171Requirement Specifications NBG11, NORDCAPS, . 172Intervju med företrädare för Försvarsmakten (). 173Verksamhetsuppdrag och (prel) 2011 samt inriktning av verksamheten , Planering och budgetering, Uppslag 5.1 Position 3, HKV 23 250:67331, , s. 20. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Inte heller fick de några särskilda instruktioner för vilka kostnadsslag som skulle koncernmärkas. För övningar förknippade med NBG11 inrättades särskilda koncernkoder. Inga kostnader hade budgeterats . Således fanns begränsade förutsättningar att följa upp de totala kostnaderna. kan konstatera att både regeringen och Försvarsmakten har redovisat ett antal erfarenheter från NBG08. överensstämmer erfarenheterna med den kritik som lämnade i granskningen av NBG08. Följande övergripande erfarenheter har redovisats: Regeringen understryker vikten av tydlig ekonomisk styrning i sin redovisning av erfarenheterna från NBG08. Försvarsmaktens huvudsakliga erfarenhet handlar om de korta ledtiderna och att beslut måste fattas för att styrkan ska hinna blir klar. Vidare berör Försvarsmakten problemen med materielförsörjningen. noterar att Försvarsmakten avstår från att tydliggöra vilka åtgärder man vidtagit för att komma till rätta med problemen med materielförsörjningen, trots att Försvarsmakten hade i uppdrag av regeringen att rapportera vilka åtgärder man vidtagit. Vidare berör inte Försvarsmakten i sin rapportering problemen med kostnadsökningarna som NBG08 bidrog till. Men en erfarenhet som Försvarsmakten drog av NBG08 var att det krävdes en tydlig resursstyrning av stridsgruppen. Varje myndighet har enligt myndighetsförordningen ansvar för att ha ekonomistyrning som underlättar en effektiv resurshushållning. noterar dock att ledningsstabens beslut att NBG11 skulle bli en produkt i enlighet med Försvarsmaktens ekonomistyrningsmodell aldrig fullföljdes. har enbart funnit en grov kalkyl som planeringsunderlag för NBG11. NBG11 styrdes delvis via den kedja av riktlinjer på olika nivåer som ges av Försvarsmaktens modell för årlig verksamhetsstyrning. ordinarie linjeorganisation var basen för hur den viktiga initiala planeringen av NBG11 skulle genomföras. konstaterar att ledningsstaben överlät samordningsansvar och tidplan till en underordnad enhet inom insatsledningen. bedömer att detta medförde att uppföljningen försvagades. noterar att Försvarsmakten efter NBG08 förde fram att det var viktigt att tidigt analysera ramnationsansvaret. Men enligt bedömning var det inte tillräckligt tydligt hur olika ömsesidigt beroende delar av planeringen av NBG11 skulle koordineras, framför allt vad gäller de delar DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 som innefattade Försvarsmaktens ansvar som ramnation. Ledningsstaben respektive insatsledningen preciserade ansvaret alltför sent. Regeringen har ansvar för att ge tydliga uppdrag till underordnade myndigheter. konstaterar att uppdraget till Försvarsmakten från regeringen att förbereda NBG11 gavs inledningsvis utan ramstyrning. av omfattande dialog fastställde regeringen formellt storleken på det svenska bidraget till 1 600 personer. Styrkegenereringen skulle ha varit klar , men slutfördes först . Försvarsmakten inledde styrkegenereringen utan att ha preciserat det svenska bidraget. gav de övriga länderna ett halvårs respit, men dokumentation saknas hos Försvarsdepartementet. konstaterar att styrkegenereringsprocessen försenades. NBG11 bestod i sin slutgiltiga version av 2 221 personer. Det svenska bidraget uppgick till 1 646 personer. NBG08 bestod av 2 800 personer, varav 2 350 svenskar. Sammansättningen av NBG11 innebar enligt Försvarsmakten att förmågebredd prioriterades framför uthållighet. att styrkan hade brister vad gäller helikopter, medevac (medicinsk evakuering), taktiska transporter, bevakningsförband och tyngre beväpning. Försvarsmakten menade att erfarenheterna från NBG08 visade att manöverbataljonen borde bestå av svenska förband, men trots detta inkluderades ett finländskt kompani. Vissa brister motverkades genom justeringar i styrkan. Två kroatiska helikoptrar tillkom. konstaterar att Försvarsmakten tog en medveten risk i materielförsörjningen när man planerade att förse NBG11 med nya fordon som eventuellt inte skulle hinna levereras för förbandsutbildning. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA En avgörande förutsättning för att stridsgruppen ska kunna bli färdig är att förbandets målsättning och struktur fastställs i ett tidigt skede. Detta var också en väsentlig erfarenhet från NBG08. Förbandets målsättningar som beskriver kravbilden är en utgångspunkt för att avgöra vilken materiel och personal som ska finnas i förbandet. Kapitlet beskriver vilka målsättningar förbandet hade. Därefter följer avsnitt om materielförsörjning, personalrekrytering samt planering av utbildning, övning och evaluering. NBG11 var en multinationell styrka. Kapitlet inleds därför med ett avsnitt om hur Försvarsmakten hanterade ramnationsansvaret, inklusive framtagande av viktiga styrdokument och uppbyggnaden av det multinationella styrkehögkvarteret. 4.1Multinationell planering och organisering hade som ramnation ansvaret för att koordinera utvecklingen av NBG11 ur ett multinationellt perspektiv. Ansvaret innefattar styrkegenerering, samordning mellan de truppbidragande länderna och kontakter med EU:s militära kommitté. Även om respektive nation var ansvarig för sina truppbidrag behövdes samordning genom fastställande av gemensamma standarder och koncept för följande områden: målsättningar och ledning, sambandssystem, logistik, deployering (landsättning av trupp), utbildning och övning samt underrättelse. Området utbildning och övning inkluderade även evaluering och uppföljning. Samordningen skedde genom den militära kommittén inom det multinationella samt genom att ett antal arbetsgrupper inrättades för de olika sakområdena. De olika truppbidragande länderna fick möjlighet att ingå i arbetsgrupperna. Flertalet arbetsgrupper hade i uppgift att producera utkast till styrdokument inom sina respektive sakområden. Utkasten skulle vara klara . av arbetsgruppernas arbete dokumenterades också i så kallade tekniska överenskommelser (Technical Arrangements, TA) mellan länderna. Det var sedan respektive lands ansvar att fullfölja överenskommelserna i produktion av förbandsdelarna och sedan under beredskap. NBG Roadmap var det övergripande planeringsdokumentet. NBG Roadmap utvecklades successivt, men den slutgiltiga versionen var klar först i december 2009.174 En första version av NBG Roadmap presenterades i april 2009.175 174NBG Roadmap, NORDCAPS, Försvarsmaktens beteckning 03 600:67988, . 175Minutes of NMCG (NBG-format) Meeting , NORDCAPS, s. 4. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 För att underlätta samordningen mellan den nationella planeringen och planeringen på multinationell nivå leddes arbetsgrupperna av chefer som hade motsvarande ansvar på insatsledningen i högkvarteret. Ett protokoll från ett möte i den militära kommittén inom NORDCAPS visar att ordförandena för arbetsgrupperna, med undantag för underrättelse och deployering, var namngivna vid denna tidpunkt.176 Men först gav ledningsstaben uppdraget till insatsledningen att vara ramnationsansvarig. Uppdraget innefattade bland annat att utöva ordförandeskapet i de multinationella arbetsgrupperna.177