prop · GZ0379 · 2012-03-20 00:00:00 — En revisor ska även vidta de åtgärder som anges i 43 och 44 §§, om han eller hon finner att det kan misstänkas att någon inom ramen för bolagets verksamhet har gjort sig skyldig till brott enligt 10 kap. 5 a5 e §§ . Om revisorn finner att en misstanke av det slag som avses i första eller andra stycket bör föranleda honom eller henne att lämna uppgifter enligt 3 kap. 1 § lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, ska dock åtgärder enligt 43 och 44 §§ inte vidtas. Paragrafens andra stycke föreskriver att en revisor ska vidta vissa åtgär- der om han eller hon finner att det kan misstänkas att någon inom ramen för aktiebolagets verksamhet har gjort sig skyldig till mutbrottslighet. Ändringen innebär att hänvisning görs till de nya bestämmelserna om mutbrott i 10 kap. och att revisorns skyldigheter i aktuellt hänseende därmed utsträcks till att omfatta även de nya brotten, handel med inflytande och vårdslös finansiering av mutbrott. Sammanfattning av betänkandet Mutbrott (SOU 2010:38) De nuvarande bestämmelserna i om mutbrott är fördelade på tre paragrafer som finns i var sitt kapitel i . Bestämmelserna har med rätta kritiserats för att vara svårbegripliga. Utredningen lämnar nu förslag till ändringar som innebär att bestäm- melserna om mutbrott ordnas i fem paragrafer, som alla ska finnas i ett enda kapitel i , nämligen 10 kap. som föreslås få , annan trolöshet och mutbrott. I kapitlets 5 § behandlas trolöshet mot huvudman, i 5 a § givande av muta, i 5 b § tagande av muta, i 5 c § grovt givande och tagande av muta samt i 5 d § vårdslös finansiering av muta. Dessutom innehåller betänkandet förslag till Svensk kod om gåvor, be- löningar och andra förmåner i näringslivet. Koden utgör en del av nä- ringslivets självreglering. Förslagen syftar till att åstadkomma en modern, ändamålsenlig och lättillgänglig reglering av mutbrotten med tydligare gränser för vad som är straffbart. Genom den föreslagna, samlade regleringen i i kombi- nation med den föreslagna koden kommer företag och enskilda liksom brottsbekämpande myndigheter att få klarare besked om vad som utgör tillåten och otillåten påverkan på myndighetsutövning och offentlig upp- handling. Genom koden får företagen också riktlinjer för vad som är godtagbart respektive förkastligt när det gäller förmåner som företagen lämnar i syfte att främja sin affärsverksamhet. Straffbestämmelserna kompletteras av en näringsrättslig kod Det går inte att i lagtext ge detaljerade och konkreta riktlinjer om när en förmån utgör en muta. Lagtexten om mutbrott måste i stället, liksom , begränsas till korta och allmänt hållna bestämmelser om vilka förutsättningar som ska vara uppfyllda för straffansvar. En viktig rättskälla för domstolarna och andra som ska tillämpa de nya bestämmelserna blir den kod om förmåner som utredningen tagit fram tillsammans med företrädare för näringslivet, se nedan. De nya bestämmelserna om mutbrott har utformats enligt följande. I 20 kap. 2 § finns en katalog över vilka som kan straf- fas för mutbrott (tagande av muta). Samma personkrets omfattas enligt 17 kap. 7 § av ansvaret för bestickning (givande av muta). tekniken i förening med att mutbestämmelserna återfinns i tre olika kapi- tel gör att de nuvarande lagtexterna är svårlästa med alla korshänvisning- Den uttryckligt angivna personkretsen för mutbrott och bestickning ger Samhällsförändringar gör också att katalogen fortlöpande måste justeras för att fånga upp nya personkategorier. ner som rimligen bör omfattas av mutansvar finns inte upptagna i Den nuvarande ordningen innebär bl.a. att en egenföretagare med självständigt uppdrag inte är med i den nämnda katalogen. straffritt om en frilansande journalist tar emot pengar från näringslivet eller från en politisk organisation för att skriva eller inte skriva en ny- hetsartikel om ett misskött företag eller om vem som finansierar ett poli- Utredningen föreslår att den nuvarande uppräkningen i en särskild ka- talog tas bort vilket får till följd att alla arbets- och uppdragstagare omfat- tas av straffansvar för mutbrott. En viss begränsning av personkretsen sker i stället genom kravet på att en åtgärd ska otillbörligt påverka arbets- eller uppdragstagarens sätt att utföra sitt arbete eller uppdrag. I 17 kap. 7 § och 20 kap. 2 § talas om muta eller annan Lagtexten ger sken av att det är belöningen, dvs. pengar eller andra förmåner, som i sig som är otillbörlig. Men så ska be- stämmelsen inte läsas. Otillbörligheten hänför sig till transaktionen i sin Utredningen föreslår att straffbestämmelserna förtydligas så att det av lagtexten framgår att det för mutansvar krävs att åtgärden påverkar myn- dighetsutövning eller offentlig upphandling alternativt mottagarens sätt att fullgöra sina arbetsuppgifter eller sitt uppdrag. Det bör också framgå att denna påverkan vid en samlad bedömning framstår som otillbörlig. Vid bedömningen av om en åtgärd varit ägnad att otillbörligt påverka mottagarens arbete eller uppdrag är främst följande faktorer av betydelse. 1.Förmånens karaktär och värde. 2.Sambandet mellan förmånen och mottagarens arbete eller uppdrag. 3.Mottagarens ställning i förhållande till dels förmånsgivaren, dels mot- tagarens arbets- eller uppdragsgivare. 4.På vilket sätt förmånen överlämnas, t.ex. om det sker dolt eller öppet, om förmånen lämnas bara till en viss anställd eller till många anställda och om förmånen lämnas på mottagarens initiativ. 5.Allmän sedvana och branschpraxis när det gäller förmåner. Trolöshet mot huvudman 10 kap. 5 § De nya straffbestämmelserna tar sikte på några olika typfall. Det första typfallet avser mutor som ges till eller tas emot av anställda i olika före- tag och organisationer i syfte att gynna givaren eller någon annan till skada för företaget eller organisationen. Det är med andra ord fråga om en överenskommelse där givaren, mottagaren eller någon annan skor sig på tredje mans bekostnad. Exempel på detta är en försäljningschef som låter sig mutas att sälja fö- retagets produkter till underpris. Sådana förfaranden faller in under straffbestämmelsen i 10 kap. 5 § om trolöshet mot huvudman. Utredningen föreslår en förtydligande skrivning i denna bestämmelse så att det klart framgår att den omfattar mutbrott. Mottagaren döms i des- sa fall som gärningsman och givaren som medhjälpare. syftar primärt till att skydda huvudmannens intressen och vållar normalt inte några gränsdragningsproblem. Mutor vid myndighetsutövning och offentlig upphandling 10 kap. 5 a § 1 Det andra typfallet utgörs av mutor som ges i syfte att påverka myndig- hetsutövning eller offentlig upphandling. Exempel på detta är att en do- mare tar emot pengar för att i strid med gällande rätt ge en dom med ett för givaren gynnsamt innehåll. Utredningen föreslår en ny bestämmelse som tar sikte på detta typfall. Bestämmelsen syftar primärt till att skydda förtroendet för viktiga sam- Inte heller dessa typfall ger några egentliga gränsdrag- Illojal konkurrens m.m. 10 kap. 5 a § 2 Det tredje typfallet utgörs av mutor som lämnas för att få köpa eller sälja varor eller tjänster och som därmed sätter den fria konkurrensen ur spel. Utredningen har inte till uppgift att föreslå några nya konkurrensskade- regler men finner att det, i avsaknad av sådana regler, är närmast ofrån- komligt att vissa förfaranden med inslag av illojal konkurrens omfattas av straffansvaret för mutbrott. Det fjärde typfallet avser förmåner som ges i samband med bemärkel- sedagar, högtider eller som ett led i affärsrelationer eller marknadsföring. Givaren hoppas att mottagaren som tack ska verka för att givaren får en välvillig behandling av mottagarens företag, och att mottagaren förstår I vissa sammanhang är det fullt legitimt att lämna en sådan förmån, medan det i andra fall måste anses så klandervärt att det är straffbart. För att täcka in dessa typfall föreslår utredningen straffansvar för åt- gärder som är ägnade att otillbörligt påverka en anställds eller uppdrags- tagares sätt att fullgöra sina arbetsuppgifter eller sitt uppdrag. Mutor vid tävlingar 10 kap. 5 a § 3 I uppmärksammade fall utomlands har det framkommit att tävlingsdelta- gare tagit mutor för att inte göra sitt bästa, något som har gett vinst för mutgivare som slagit vad om utgången. Det är inte osannolikt att sådana mutor redan förekommer i , om än i begränsad omfattning. hänsyn till utvecklingen på spelmarknaden och de höga belopp det rör sig om finns det enligt utredningens mening risk för att sådan brottslighet kan bli vanlig även här. Tävlingsdeltagare är ibland anställda av föreningar, t.ex. fotbolls- och I sådana fall kan ett mutansvar komma ifråga redan med gällande lagstiftning för den anställde som låter sig mutas och för mutgi- finns dock inte någon anställning och inte heller något egentligt uppdragsförhållande och då är förfarandet inte straffbart som De sanktionsmekanismer som finns inom idrottsrörelsen för att beivra mutbrott, t.ex. avstängning, kan inte anses vara tillräckligt ingripande för att skydda spelmarknaden eller idrottsrörelsen mot en organiserad brotts- lighet som arbetar med vadslagning om utgången i uppgjorda matcher. Utredningen föreslår därför en särskild bestämmelse som tar sikte på förmåner som lämnas för att påverka utgången i tävlingar som är föremål för kommersiell vadslagning. Vårdslös finansiering av muta 10 kap. 5 d § Den som främjar gärning med råd och dåd kan enligt 23 kap. 4 § dömas för medverkan till brottet. Det innebär att den som tillhandahållit pengar eller andra tillgångar för att användas vid mutbrott kan dömas för med- hjälp till mutbrott, om han eller hon inte döms som gärningsman. förutsättning för detta är dock att den medverkande haft uppsåt att främja Utredningen anser att även grovt oaktsam medverkan till mutbrott ska vara straffbar och föreslår en särskild straffbestämmelse om vårdslös finansiering av muta. En företrädare för ett företag ska kunna dömas för sådant brott om han eller hon på företagets vägnar erbjuder, lovar eller lämnar pengar eller andra tillgångar till någon som på grund av ställning eller avtal företräder företaget i viss angelägenhet och därvid av grov oaktsamhet främjar givande av muta eller grovt givande av muta i den En förutsättning för straffansvar är att tillgångarna lämnas till någon som på grund av ställning eller avtal företräder företaget i en viss angelä- Detta kan vara t.ex. en befattningshavare i ett bolag inom samma koncern eller ett intressebolag eller någon som på grund av uppdragsav- tal företräder företaget i angelägenheten. sebolag används av utredningen med samma betydelse som i 1 kap. 4 § respektive 1 kap. 5 § årsredovisningslagen (1995:1554). Bestämmelsen är tänkt att fungera tillsammans med bl.a. den före- slagna koden om gåvor och andra förmåner i näringslivet. slås åtgärder som företagen ska vidta för att förebygga mutbrott och Ett företag som följt koden i dessa avseenden kan inte anses ha handlat grovt oaktsamt, även om det skulle visa sig att före- taget anlitat en agent som trots alla försiktighetsmått som företaget vidta- git använt sig av mutor när han eller hon sålt företagets produkter. Mutbrottet kan ha begåtts såväl utomlands som i . ren fört över pengar från eller är det fråga om ett svenskt företag som är finansiär, finns det som regel sådan svensk anknytning som gör att det inte finns något krav på dubbel straffbarhet enligt 2 kap. 3 § Finansieringen måste dock avse givande av muta enligt 5 a § eller grovt givande av muta enligt 5 c §. Det är tillräckligt för ansvar att åklagaren kan visa att ett sådant brott har begåtts, även om det kan vara oklart av vem. Har mutbrottet begåtts utomlands, kan vid bedöm- ningen av om förfarandet varit ägnat att utgöra en otillbörlig påverkan hänsyn tas även till lokala seder. Straffet för vårdslös finansiering av muta är detsamma som för övriga mutbrott, böter eller fängelse i högst . Vissa andra straffrättsliga frågor Straffet för bestickning och mutbrott, trolöshet mot huvudman och tjäns- tefel är böter eller fängelse i högst . I grova fall döms till fängelse lägst och högst . Utredningen har inte i upp- drag att göra någon allmän översyn av straffskalorna rörande olika for- mer av mutbrott. Under utredningens gång har inte heller framkommit att det finns behov av att ändra straffskalorna. därför kvarstå oförändrade. För grovt givande och tagande av muta föreslås en särskild straffbe- stämmelse i 10 kap. 5 c § . Utredningen föreslår att det i lagtexten anges några omständigheter som domstolen särskilt ska beakta vid bedömningen av om grovt brott föreligger. Så bör vara fallet om gärningen avsett betydande värde, ingått i en brottslighet som utövats systematiskt eller som annars varit av särskilt farlig art. Åklagare har vissa begränsningar i åtalsplikten. Åtal får i vissa fall väckas endast om arbets- eller uppdragsgivaren har angett brottet till åtal eller om åtal är påkallat från allmän synpunkt. att regeln om att åtal får väckas endast om brottet angetts till åtal av ar- bets- eller uppdragsgivaren slopas. I stället bör det införas en generell bestämmelse som begränsar åtalsplikten till fall där åtal är påkallat från Åtal är regelmässigt påkallat vid mutor som påverkar myndighetsutövning eller offentlig upphandling. Straffbestämmelserna om mutbrott gäller inte bara för brott som begås i , utan också för brott som begås utomlands. emellertid ett krav på dubbel straffbarhet som innebär att svenska domstolar normalt inte kan döma till påföljd för mutor som ges utom- lands, om det inte finns motsvarande straffbestämmelser i det land där Om utredningens förslag till ny straffbestämmelse om vårdslös finansiering av muta genomförs begränsas effekterna av kravet på dubbel straffbarhet något. I sådana fall har brottet ofta begåtts i Sve- rige eller har på annat sätt en sådan anknytning till vårt land att svensk Det förekommer att svenska företag utomlands betalar pengar eller lämna andra förmåner till utländska offentliga arbetstagare för att kunna komma till sin rätt, t.ex. för att inom rimlig tid få varor genom tullen. finns inte skäl att ha särskilda regler för sådana betalningar, s.k. facilita- I den mån förutsättningarna för straffansvar är uppfyllda inklusive kravet på dubbel straffbarhet kan en svensk domstol således döma för mutbrott. Artikel 12 i straffrättsliga konvention om korruption åläg- ger staterna att kriminalisera s.k. handel med inflytande. straffbart bl.a. att utlova, lämna eller erbjuda, vare sig direkt eller indi- rekt, en otillbörlig förmån för någon som påstår sig eller bekräftar sig kunna utöva ett oegentligt inflytande över vissa personers beslutsfat- tande, t.ex. en anställd beslutsfattare i offentlig sektor, parlamentariker eller minister. FN har i sin konvention mot korruption lämnat en rekom- mendation av liknande innebörd. Handel med inflytande tar sikte på samspelet mellan tre aktörer. Allt kretsar kring en makthavare och beslutsfattare () som ska fatta beslut i en viss fråga. Kring beslutsfattaren cirklar en enskild eller en organisat- ion (B) som har ett stort intresse av hur frågan avgörs och som önskar påverka utgången och anlitar C för detta. Vad A gör och inser saknar betydelse för frågan om B och C ska straffas för handel med inflytande. Det är också ovidkommande om mellanmannen C faktiskt har möjlighet att påverka beslutsfattaren . Det finns enligt utredningen inte skäl att införa straffbestämmelser om handel med inflytande som tar sikte på bidrag till politiska partier. Det finns inte heller skäl att genom straffbestämmelser inskränka möjligheten för en enskild, ett företag eller en intresseorganisation att anlita en kon- sult eller annat ombud för att påverka ledamöter i politiska församlingar. Det finns dock särpräglade situationer där det enligt utredningens me- ning skulle vara direkt stötande, om de inte kan beivras straffrättsligt. Så kan vara fallet om en part i ett förvaltningsärende i hemlighet lämnar ersättning till en beslutsfattares make för att denne ska övertala sin hustru/beslutsfattaren att fatta ett för parten förmånligt beslut. Utredningen föreslår därför att bestämmelserna om mutbrott utformas så att den ådrar sig straffansvar som erbjuder, lovar eller lämnar en för- mån till någon för att denne på ett otillbörligt sätt ska påverka myndig- hetsutövning eller offentlig upphandling. Det samma gäller den som begär, godtar ett löfte om eller tar emot sådan ersättning. En sådan reglering gör det också enklare att bestraffa fall där förmåner lämnas till någon som står en beslutsfattare nära i syfte att påverka den- nes myndighetsutövning men det inte går att bevisa att den offentligan- ställde kände till att en förmån lämnats i sådant syfte. En kod om förmåner i näringslivet Utredaren och en arbetsgrupp med representanter för näringslivet i Sve- rige har tagit fram ett förslag till Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner i näringslivet. Koden ska utgöra en del av näringslivets självreglering. Institutet har förklarat sig beredd att efter remissbehandling av detta betän- kande fastställa och förvalta koden. Koden syftar till att vägleda företag i frågor om hur förmåner i närings- livet får användas för att främja företagets verksamhet. Den är tänkt att komplettera de straffrättsliga bestämmelserna. I de straffrättsliga bestäm- melserna om muta anges bl.a. att straffansvar kan inträda om förmåner ges som är ägnade att otillbörligt påverka en arbets- eller uppdragstagares arbete eller uppdrag. Om företrädare för ett företag har följt koden, kan åtgärden inte anses vara ägnad att otillbörligt påverka mottagarens arbete eller uppdrag. Därmed inte sagt att en företrädare som brutit mot koden med automatik gjort sig skyldig till brott. Koden är avsedd att ställa högre krav än de som följer av bestämmelser om mutbrott. Det är därför inte nödvändigt att den som lämnat en förmån i strid med koden därmed också har gjort sig skyldig till otillbörlig påverkan i straffbestämmelser- nas mening. En för näringslivet generell kod kan omöjligen innehålla detaljerade regler om otillbörlig påverkan. Genom särskilda överenskommelser mel- lan branschorganisationer och företag inom samma bransch kan emeller- tid mer detaljerade och specifika bransch- eller marknadssystem tas fram. I kodarbetet har hänsyn tagits till de regelverk som tidigare tagits fram av olika organisationer, t.ex. , , och . Koden kommer att vara tillämplig för alla företag som är bokförings- pliktiga enligt bokföringslagen eller lagen om utländska filialer. Om ett företag omfattas av koden, kan den få betydelse vid bedömning i domstol av om företags representanter gjort sig skyldiga till mutbrott eller inte. Koden kommer också att utgöra ett verktyg för företagens ägare, affärs- partners och andra intressenter. Koden innehåller riktlinjer om när det är tillåtet eller otillåtet för ett fö- retag att erbjuda, utlova eller överlämna en förmån till anställda eller uppdragstagare i ett annat företag eller offentligrättsligt organ. Koden innehåller också riktlinjer till företag om när deras anställda och upp- dragstagare bör få ta emot förmåner från någon annan. I koden lämnas också riktlinjer till företag om förebyggande åtgärder och samarbetspartners. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 17 kap. 7 § och 20 kap. 2 § ska upphöra att gälla, dels att 10 kap. 5 och 10 §§, 20 kap. 5 § och rubriken till 10 kap. ska ha följande lydelse, dels att det i balken ska införas fyra nya paragrafer, 10 kap. 5 a5 d §§, av följande lydelse. 10 kap. Om förskingring och an- 10 kap. Om förskingring, annan Om någon, som på grund av för- Om någon, som på grund av för- troendeställning fått till uppgift att troendeställning fått till uppgift att för någon annan sköta ekonomisk för någon annan sköta ekonomisk handha kvalificerad teknisk upp- handha kvalificerad teknisk upp- gift eller övervaka skötseln av gift eller övervaka skötseln av begär, godtar ett löfte om eller tar och därigenom skadar huvud- emot en förmån för att i skötseln mannen, döms han för trolöshet mot huvudman till böter eller gynna någon annans intresse eller fängelse i högst . på annat sätt missbrukar sin för- har sagts nu gäller inte, om gär- ningen är belagd med straff enligt eller hon för trolöshet mot huvud- man till böter eller fängelse i högst Vad som har sagts nu gäller inte, om gärningen är belagd med straff enligt 1, 2 eller 3 §. Är brottet grovt, skall dömas till Är brottet grovt, ska dömas till fängelse, lägst och fängelse, lägst och huruvida brottet är grovt skall om brottet är grovt ska särskilt be- särskilt beaktas, om gärningsman- aktas, om gärningsmannen begag- nen begagnat falsk handling eller nat falsk handling eller vilseledan- vilseledande bokföring eller tillfo- de bokföring eller tillfogat huvud- gat huvudmannen betydande eller mannen betydande eller synnerlig- synnerligen kännbar skada. en kännbar skada. Missbrukar någon, som fått till uppgift att sköta rättslig angelägenhet för någon annan, till förfång för huvudmannen sin förtroendeställning, 1 Senaste lydelse 1986:123. döms han enligt första stycket, även om angelägenheten inte är av eko- nomisk eller teknisk art. Den som erbjuder, lovar eller lämnar pengar eller annan förmån döms för givande av muta till böter eller fängelse i högst , om åtgärden 1. vidtas med avsikt att otillbör- ligt påverka eller belöna myndig- hetsutövning eller offentlig upp- handling eller att belöna sådan påverkan, 2. i annat fall riktas mot en ar- bets- eller uppdragstagare och är ägnad att otillbörligt påverka eller belöna dennes sätt att utföra sina arbetsuppgifter eller sitt uppdrag, eller 3. riktas mot någon som deltar eller är funktionär i en tävling som är föremål för allmänt anordnad kommersiell vadhållning och åt- gärden är ägnad att otillbörligt påverka utgången av tävlingen eller utgör en otillbörlig belöning åt deltagaren eller funktionären. Den som begär, godtar ett löfte om eller tar emot pengar eller annan förmån i fall som avses i 5 a § döms för tagande av muta till böter eller fängelse i högst . Är brott som avses i 5 a eller 5 b § att anse som grovt, döms för grovt tagande av muta eller grovt givande av muta till fängelse i lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om gärningen avsett betydande värde, ingått i en brottslighet som utövats systematiskt eller annars varit av särskilt farlig art. Den som på ett företags vägnar erbjuder, lovar eller lämnar pengar eller andra tillgångar till någon som på grund av ställning eller avtal företräder företaget i viss angelägenhet och därvid av grov oaktsamhet främjar givande av muta eller grovt givande av muta i den angelägenheten, döms för vårdslös finansiering av muta till böter eller fängelse i högst två Vad som föreskrivs i 8 kap. 13 § om inskränkning i åklagares åtalsrätt skall gälla även de brott som angetts i detta kapitel, dock inte grov för- skingring och sådan trolöshet mot huvudman som är att anse som grov. Undandräkt, olovligt förfogande eller olovligt brukande beträffande egendom, som kommit i gärningsmannens besittning genom avtal om hyra av egendomen eller avtal enligt vilket äganderätten skall övergå först sedan betalning erlagts, eller som gärningsmannen annars innehar på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt, får åtalas av åklagare endast om åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän syn- Brott som avses i 5 a5 d §§ får åtalas av åklagare endast om åtal är påkallat från allmän synpunkt. Åklagare får, utan hinder av vad som annars är föreskrivet, åtala brott varigenom arbetstagare hos staten eller hos kommun eller an- nan som avses i 2 § andra stycket 14 har åsidosatt vad som åligger honom eller henne i utövningen av anställningen eller uppdraget. Utan hinder av bestämmelserna i första stycket ska dock gälla 1. vad som i denna balk före- skrivs om att åtal inte får ske utan 2. vad som i annan lag eller för- 2 Senaste lydelse 1994:1411. 3 Senaste lydelse 2009:1281.