prop · H0031d30 · 2012-09-20 00:00:00 — I gränsregioner som , , eller beror den relativt låga förvärvsintensiteten delvis på en stor arbetspendling över , något som inte syns i svensk statistik. I mindre gränsregioner syns också en något större förvärvsintensitet för kvinnor jämfört med män i samma region, vilket kan tyda på att gränspendling i större utsträckning genomförs av män. Skillnaderna mellan män och kvinnor har minskat i de flesta FA- regioner . Kvinnor har dock fortfarande en i genomsnitt lägre förvärvsintensitet än män. I vissa FA-regioner som , , och är skillnaderna . Detta behöver dock inte innebära att arbetslösheten är högre. Genomsnittligt har kvinnor en något lägre arbetslöshet än män. För att följa upp tillgängligheten används indikatorn arbetspendling över kommungräns som ger en bild av regional rörlighet. Således är det den faktiska rörligheten och inte en möjlig tillgänglighet som studeras. Andelen arbetspendlare var 2010 störst i storstadsregionerna, där utmärker sig särskilt. Detta har till viss del sin förklaring i att storstadsregionerna generellt sett består av till ytan mindre och fler kommuner. Arbetspendlingen över kommungräns är minst i , , och FA-regioner. Alla dessa är till ytan relativt stora enkommunsregioner med förhållandevis koncentrerad befolkning till regioncentrat. Även har på grund av sitt ö- läge en relativt liten arbetspendling. har antalet personer som arbetspendlar över kommungräns ökat för som helhet. De regioner där ökningen varit som störst är , och FA-regioner. I FA-regio- nerna , och har förändringen istället varit den omvända, dvs. För storstäderna har arbetspendlingen ökat mest i Malmös och FA-regioner () medan ökningen varit något mindre i FA- region (). Ökad arbetspendling förbättrar kvinnors situation på arbetsmarknaden och även kvinnors inkomster, men är inte nödvändigtvis alltid ett relevant mål för ökad jämställdhet. Andelen kvinnor som pendlar har ökat mer än dubbelt så mycket jämfört med ökningen för män (kvinnor , män ). Detta har inneburit att skillnaden mellan andelen arbetspendlande män och kvinnor minskat till 2010. Regionalt är skillnaden mellan kvinnor och män som minst i , och FA-regioner, medan FA-regionerna , och har störst skillnader. Tillgång till bredband redovisas under utgiftsområde 22 Kommunikationer. För att följa upp utvecklingen av tillgänglighet till service används indikatorerna restid till livsmedelsbutik, restid till drivmedelsstation och avstånd till grundskola. Antalet dagligvarubutiker i landet som helhet har minskat under en lång följd av år. Det är framför allt mindre butiker i gles- och landsbygdsområden som lagts ned. Efter en period med relativt små förändringar i landet som helhet ökade nedläggningstakten återigen . Nedgången i glesbygder och tätortsnära landsbygder låg dock på ungefär samma nivå som de närmast föregående åren. Utvecklingen med ett minskande antal dagligvarubutiker har lett till längre avstånd till närmaste butik för människor, framför allt i gles- och landsbygder. Knappt 7 700 personer har 2012 längre än 20 minuters bilfärd till sin närmaste butik. Av dessa har ca 1 300 personer dessutom till närmaste butik. är den region där 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 flest personer har till den närmaste butiken, följt av med närmare 800 personer. De allra längsta avstånden, , berör i huvudsak personer i FA-regioner i , och . I ovanstående underlag ingår inte de cirka 32 000 personer som bor på öar utan fast landförbindelse i Sveriges skärgårdar. Av öborna saknar butik på den ö där de bor. har drivmedelsmarknaden genomgått en omstrukturering som har inneburit en minskning av antalet försäljningsställen för bensin och diesel i både tätorter och i landsbygdsområden i hela landet. Efter hand har dock marknaden stabiliserats något och förändringstakten har avtagit. minskade antalet försäljningsställen för bensin och diesel från drygt 3 600 till drygt 3 400, en minskning . hade cirka 11 700 personer till närmaste drivmedelsstation. Det är en klar minskning sedan föregående år och bekräftar att marknaden har stabiliserats. Drygt 1 300 personer hade 2011 till den närmaste stationen, vilket är en viss ökning sedan föregående år. I FA- region har över 1 500 personer till den närmaste drivmedelsstationen, vilket är en förbättring sedan föregående år. I har drygt 1 000 personer till den närmaste drivmedelsstationen, och i FA-regionerna , och har över 500 personer i respektive region till det närmaste tankstället. De längsta avstånden, , berör närmare 300 personer i . I ovanstående underlag ingår dock inte de cirka 32 000 personer som bor på öar utan fast landförbindelse i Sveriges skärgårdar. Av de elever som gick i årskurs 16 i 2010 hade knappt 8 600 elever, eller , en mil eller mer till sin skola. Det är 900 fler elever än 2009, men färre än 2002. Cirka 900 elever hade över två mils resa till skolan. Antalet elever med långa avstånd till skolan varierar mellan åren med bl.a. storleken på barnkullarna och antalet skolor i glesa områden. Ut- över detta fanns det 2010 också närmare 2 100 barn mellan som bodde på öar utan fast landförbindelse. Av dessa saknade skola på den egna ön. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 den, eller längre, berör i första hand elever boende i FA-regioner i , och . Miljödimensionen följs upp med hjälp av indikatorerna koldioxidutsläpp per invånare och utsläpp av kväveoxider per invånare. Utsläppen av koldioxid kan ge en uppfattning om energianvändning, även om mixen av energislag också är betydelsefull. Kväveoxidutsläppen ger en bild av miljöpåverkan. Rikets genomsnittliga utsläpp av koldioxid var per invånare 2009, vilket motsvarar en minskning med cirka ett ton eller . Trenden förklaras framför allt med minskande utsläpp från fastigheter, jordbruk och avfallssektorn. har även utsläppen från transportsektorn stagnerat och minskat. Därutöver minskade också utsläppen från industrin 2009, främst som följd av den kraftiga konjunkturnedgången. Utsläppsnivåerna är dock högre , delvis på grund av ett förbättrat ekonomiskt läge. Den senast tillgängliga statistiken för FA-regioner avser 2009. och FA-regioner har den största minskningen av koldioxid (-66 respektive -) medan FA-regionerna , och utmärker sig genom att ha de största utsläppsökningarna (+20, ). Totalt har 12 av 72 FA-regioner en ökning av koldioxid per invånare . Storstadsregionerna (-), (-) och (-) har dock minskat sina utsläpp per capita. Utsläppen av koldioxid per invånare är till stor del beroende av regionens branschstruktur vilket framför allt gäller de regioner som har de högsta utsläppsvärdena och där invånarantalet är relativt litet, men med en branschstruktur som genererar stora utsläpp. Störst koldioxidutsläpp hade FA-regionerna (/invånare), (/invånare) och (/invånare). Merparten av kväveoxidutsläppen härrör från trafiken, främst från person- och lastbilar. Ut- släppen per capita av kväveoxider har minskat för riket som helhet och detta trots att transportarbetet har ökat . Orsaker till minskningen är bland annat skärpta avgaskrav på personbilar och tunga fordon. Alla regioner utom har minskat sina utsläpp av kväveoxi- Framför allt och FA- regioner utmärker sig med en minskning om -52 respektive -. 58 av 72 regioner har minskat sina per capita-utsläpp av kväveoxider eller mer. Samtliga storstadsregioner hade också en lägre minskning än genomsnittet för . Störst minskning i storstadsregionerna var minskningen i och Malmös FA-regioner (), medan minskningen i FA- region () var marginellt större än förändringen för totalt. Per capita-utsläppen av kväveoxider varierar relativt lite mellan FA- regionerna med undantag för FA- region som har dubbelt så höga kväveoxidutsläpp per invånare än med näst högsta utsläpp. Liksom för koldioxid påverkas utsläppen av regionernas branschstruktur. är ett av de som har störst koncentration av befolkning och ekonomisk verksamhet till några få regioner. De tre storstadslänen , och är hemvist åt av befolkning och står för av BNP. är det OECD-land som har minst regionala skillnader avseende BNP per capita. Samtliga svenska län har haft en BNP-tillväxt som ligger över eller i närheten av genomsnittet för samtliga OECD-regioner 2007.2 Den ekonomiska krisen som inleddes slog hårdare mot många svenska exportberoende regioner än mot regioner i övriga OECD-världen, men återhämtningen i svenska regioner har också varit relativt stark. Den demografiska situationen med en åldrande befolkning är en särskilt stor utmaning för regioner utanför storstadsområdena. I Sjunde framstegsrapport om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning görs jämförelser av EU:s NUTS 2-regioner i förhållande till 2020- målen (The urban and regional dimension of 2 Jämförelserna är gjorda för TL3-regioner, vilket i motsvarar län. Europé 2020 Seventh progress report on economic, social and territorial cohesion, EU Regional Policy, ).3 När det gäller målet smart tillväxt har framför allt och med öarna5 en låg andel högutbildade, som ligger klart under EU-målet. Tillsammans med Mellersta Norrland6 och har man också högre andel i befolkningen utan fullständig gymnasieutbildning än det gemensamma målet , dvs. Forskning och utveckling är i starkt koncentrerad till storstadsregioner. Så är också fallet i andra EU-länder, även om den genomsnittliga nivån ofta är lägre än i . I med öarna, och Mellersta är utgifterna för forskning och utveckling klart lägre än EU-målet om av BNP. Under målet inkluderande tillväxt jämförs bl.a. sysselsättningsandel och arbetslöshet. Samtliga svenska regioner ligger över EU-målet om sysselsatta i åldersgruppen . Endast ligger över det svenska målet om . Arbetslösheten ligger något över EU-genomsnittet i Mellersta medan övriga regioner ligger strax under detta genomsnitt på . ligger lägst av de svenska regionerna . Det görs också jämförelser av risken för fattigdom och utanförskap. De svenska regionerna ligger här på lägre nivåer än EU:s genomsnitt. Skillnaderna mellan stad och landsbygd är också mindre än i de flesta andra EU-länder. Sammanfattningsvis jämförs EU-regionernas BNP per capita samt förändringen i BNP per capita . ligger över EU-genomsnittet för BNP per capita 2008, medan övriga regioner ligger mellan över detta genomsnitt. Tillväxten i per capita ligger något över EU-genomsnittet i de flesta svenska regioner, endast Sydsverige7 ligger något under denna nivå. 3NUTS 2 sammanfaller i med de åtta programområdena för . 4Dalarna, och . 5Jönköping, , och . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Strategier för hållbar regional tillväxt En central del i den regionala tillväxtpolitiken är ömsesidig samordning av långsiktiga nationella strategier med regionala strategier och program. De skapar bättre förutsättningar för ett långsiktigt hållbart tillväxtarbete eftersom en förbättrad samverkan mellan olika geografiska nivåer skapar effektivare lösningar och främjar synergier mellan aktörer och sektorer. Nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007 2013 är en plattform för helhetssyn och sektorssamordning för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Regeringen har i skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) tydliggjort inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. Strategierna för länens utveckling har motsvarande funktion på regional nivå och ska dessutom ligga till grund för en dialog mellan den nationella och regionala nivån om centrala frågor för en hållbar regional tillväxt. Ansvariga för det regionala tillväxtarbetet i länen utarbetar, samordnar och bidrar till genomförandet av strategier för länets utveckling i samverkan med berörda aktörer på lokal, regional, nationell och internationell nivå. Strategierna omfattar bl.a. övergripande mål och inriktning för det regionala tillväxtarbetet. lämnade regeringen ett uppdrag respektive ett erbjudande till de som är ansvariga i länen för det regionala tillväxtarbetet att i samverkan med berörda aktörer identifiera och redovisa prioriteringar avseende det framtida regionala tillväxtarbetet. Syftet med uppdraget respektive erbjudandet var att bidra till en fördjupad förståelse för länens framtida prioriteringar och utgör ett kunskapsunderlag för regeringens fortsatta arbete med att utveckla det regionala tillväxtarbetet. De redovisade prioriteringarna syftar även till att bidra som kunskapsunderlag inför kommande strukturfondsperiod. redovisades uppdraget till (). Som en del av redovisningen har fördjupade dialoger med samtliga län genomförts . Av länens redovisningar framgår att tydligast prioritet ges till behovet av en utbyggd infrastruktur för att öka tillgängligheten, kunna möta de framtida demografiska utmaningarna samt skapa möjligheter för en hållbar regionförstoring 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 och förmåga att verka i en allt mer globaliserad konkurrens. Vidare anges prioriteringar avseende kompetensförsörjning och ökad sysselsättning samt näringslivsutveckling och satsningar på forskning och innovation. Högskolorna och universitetens roll som tillväxtmotorer betonas liksom betydelsen av nya samarbetskonstellationer mellan utbildning, arbetsmarknad och näringsliv. En ytterligare prioritering är behovet av att skapa attraktiva livsmiljöer, för att attrahera såväl invånare som företag och besökare till regionen. Flertalet län anger att integrations- och mångfaldsfrågorna är centrala. Berörda länsstyrelser, , berörda landsting och samverkansorgan har på uppdrag av regeringen redovisat till hur det regionala tillväxtarbetet har samordnats med kommunernas översiktsplanering. Uppdraget redovisades till () . konstaterar att jämfört med tidigare års återrapporteringar visar rapporteringarna på ett ökat intresse för att tillföra ett fysiskt perspektiv i arbetet med strategier för länens utveckling. I flera län pågår enligt en översyn av strategierna och det finns behov och önskan att ta del av och utveckla metoder och processer som stöd för det fortsatta arbetet. (se vidare utgiftsområde 18, avsnitt 4.5.1 Resultat Samhällsplanering.) Regeringen lämnade i uppdrag till ett antal myndigheter att aktivt bidra till genomförandet av för . Myndigheterna återrapporterade till (Justitie-, Utrikes-, Försvars-, Social-, Utbildnings-, Landsbygds-, Miljö- Närings-, Kultur-, och Arbetsmarknadsdepartementen) . inkom med en sammanställning av myndigheternas rapportering till (). Enligt sammanställningen har det skett en påtaglig utveckling inom de fyra prioritetsområden som antingen självt eller tillsammans med annat land samordnar i strategins handlingsplan. Dessutom utvecklas nya samarbetskonstellationer, dels mellan svenska och utländska myndigheter, dels mellan svenska myndigheter och dels mellan myndigheter och regionala aktörer, som ett resultat av regeringsuppdraget. I skrivelsen En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167) slog regeringen fast att landsbygd är en viktig resurs för hela landets ut- veckling och hållbara tillväxt samt att arbetet med landsbygdsfrågor ska bedrivas fortlöpande inom alla politiska områden. Regeringen har fortsatt att, i de frågor som varit relevanta, införliva landsbygdsperspektivet som en naturlig del i alla politikområden. Ett Landsbygdsforum har också inrättats 2012, dvs. en återkommande mötesplats för dialog med landsbygdens organisationer och aktörer. Attraktionskraft goda livs- och boendemiljöer Den nationella, regionala och lokala förmågan att attrahera, behålla och utveckla kompetenser, företag och kapital är avgörande förutsättningar för global konkurrenskraft. Att främja förutsättningar för goda livs- och boendemiljöer är en del i det arbetet. Regeringen verkade även i budgetpropositionen för stärkt attraktivitet i landets regioner, både för människor och företag. Några exempel på åtgärder är bredband och kanalisation, översyn av nationalparksföreskrifter i syfte att möjliggöra kommersiell verksamhet, kompetens- och informationsinsats med planeringsbidrag till landsbygdskommuner för att stimulera användningen av de nya reglerna för tillämpningen av strandskyddsreglerna, underlätta ny- och ombyggnation av egnahem i landsbygdsområden genom rådgivning och ändrade kreditgarantier, förstärkning av kultursamverkansmodellen, utveckling av hållbara turistdestinationer och insatser för att stärka turist- och upplevelseföretag samt stöd till lokal serviceutveckling. Utvecklad styrning och samverkan En utvecklad styrning av enskilda statliga myndigheter och samordningsuppdrag till flera statliga myndigheter och aktörer på nationell, regional och lokal nivå är betydelsefullt. Detta syftar till att stärka genomförandet av strategierna, förbättra koordineringen och skapa synergieffekter mellan olika finansiella resurser samt mellan regionala och nationella program och insatser. Dialog för hållbar regional tillväxt Ett ökat regionalt ansvar och inflytande över frågor av betydelse för hållbar regional tillväxt har ställt krav på ett väl fungerande samspel mellan den lokala, regionala och nationella nivån. En kontinuerlig dialog, både på politisk nivå och på tjänstemannanivå, är en viktig förutsättning för detta samspel. Syftet med dialogerna är bl.a. att utveckla styrningen samt utveckla och sprida kunskap om den regionala tillväxtpolitiken. finns ett nationellt forum för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Politiska företrädare i respektive län deltar i forumet tillsammans med representanter för regeringen. har forumet fokuserat på områden såsom nationella innovationsstrategi, it i människans tjänst en digital agenda för , infrastrukturfrågor, forsknings- och innovationspropositionen, EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi i , den framtida sammanhållningspolitiken, Attraktionskraft samt handlingsplan för en jämställd regional tillväxt. Det har bedrivits en omfattande dialog och ett förankringsarbete med ett stort antal aktörer på lokal, regional och nationell nivå om den framtida sammanhållningspolitiken. Syftet med dialogerna har bl.a. varit att få inspel till programperioden 20142020 avseende dess inriktning och genomförande. Dialogerna ger ökad kunskap om regionala förutsättningar som bör beaktas och underlag för nationella övergripande prioriteringar. bjöd () in (), Företagarna, näringsliv och Handelskamrarna till dialog om den framtida sammanhållningspolitiken med fokus på att öka näringslivets deltagande. () träffade projektägare i syfte att samla erfarenheter om regionala strukturfondsprogram och territoriella program. bjöd () in till dialog för att diskutera det svenska engagemanget i framtida program inom Europeiskt territoriellt samarbete. Myndigheter med ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken bjöds in till dialog med . Dialogen handlade om det gemensamma ansvaret för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken mellan statliga myndigheter och den regionala nivån. Dessutom har nya metoder i form av sociala medier prövats för att öka insynen, delaktigheten och möjligheterna till erfarenhetsutbyte. I arbetet med att ta fram en nationell innovationsstrategi har både regionala och tematiska innovationsdialoger ägt rum. Myndigheternas medverkan i genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken lämnade berörda myndigheter in återrapporteringar, enligt regleringsbrevsuppdrag , om hur de medverkat i genomförandet av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Regeringen lämnade i uppdrag att följa upp den nationella strategin baserat bl.a. på dessa återrapporteringar. Detta ska sedan ligga till grund för den strategiska uppföljning som Regeringen ska lämna in till kommissionen . Som ett led i att förtydliga ett antal strategiska statliga myndigheters roller i det regionala tillväxtarbetet lämnade regeringen, i regleringsbreven , uppdrag till dessa myndigheter att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndigheten i dess arbete med hållbara regionala tillväxtfrågor.8 Uppdraget i regleringsbreven 2010 rapporterades till () och har myndigheterna verkat för att genomföra dessa. Erfarenheterna från avrapporteringarna har tagits tillvara och resulterat i ett regleringsbrevsuppdrag till att tillsammans med länen kartlägga behov och prioriteringar i deras samverkan med myndigheter. Samråd med de myndigheter som har fått uppdrag om interna strategier ska ske så att myndigheten kan lämna förslag på ändamålsenliga arbetsformer för det fortsatta arbetet. 8 Uppdrag om intern strategi lämnades till , , Invest , Myndigheten för , , , , och i regleringsbrev . Uppdrag om intern strategi lämnades till , och i regleringsbrev . Även Svenska fick ett likartat uppdrag i regleringsbrevet . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 till () . Myndigheternas arbete med interna strategier har delvis tydliggjorts i deras återrapporteringar om hur de medverkat i genomförandet av den nationella strategin. Erfarenheter från uppdraget om interna strategier visade på vikten av en arena för samverkan mellan regionala aktörer och statliga myndigheterna med stor betydelse för det regionala tillväxtarbetet. har verkat för att involvera de statliga myndigheterna i sitt arbete och i dialogerna med länen. kommer att redovisa verkets arbete med s.k. arena för samverkan med nationella myndigheter i årsredovisningen . Miljödriven näringslivsutveckling för ökad konkurrenskraft Som ett led i att ytterligare främja och utveckla det regionala klimat- och energiarbetet samt nyttja det för att främja en miljödriven tillväxt beslutade regeringen att utse , och till pilotlän för grön utveckling. Pilotlänen har i uppdrag att utveckla arbetsmetoder och verktyg samt dela med sig av sina erfarenheter och ge vägledning till andra län. Enligt en lägesrapport som kom in till () bedriver länen bl.a. följande insatser: integrering av perspektivet grön tillväxt i etablerade arbetssätt, styrdokument och organisationer; sektorsvisa handlingsplaner för energieffektivisering i näringslivet; framtagandet av en Öresundsregional klimat- och energistrategi; samarbetsprojekt för energiomställning och energieffektivisering inom små och medelstora företag mellan de fyra norrlandslänen. Inom det regionala tillväxtarbetet bedrivs verk- Stärkt arbete med kompetensförsörjning samheter för att stimulera företag till miljödriven Regeringen har gett de aktörer som ansvarar för näringslivsutveckling och användning av miljö- hänsyn som medel för att stärka näringslivets regionalt tillväxtarbete i länen i uppdrag att konkurrenskraft och därmed bidra till en grön fortsätta arbeta med kompetens- plattformar för samverkan inom kompetensför- sörjning och utbildningsplanering på kort och livsutveckling Några grundläggande utgångs- punkter för en verksam, effektiv och lärande Regeringen gav ett antal myndig- heter i uppdrag att samverka för att öka samord- ningen på nationell nivå inom kompetensför- Utifrån företagens perspektiv utgör osäker I en delrapport som kom in efterfrågan på gröna produkter och avkastning på investeringar de viktigaste hindren för miljö- Närings- och Utbildningsdepartementen) i sep- Ett annat hinder för små företag tember 2011 framgår att viktiga aktiviteter som är, enligt Tillväxtanalys, bristen på finansiering. genomförts inom ramen för uppdraget är föl- Det krävs enligt Tillväxtanalys en långsiktig politik som uppfattas som trovärdig avseende Kartläggning av deltagande myndigheters dess intention att påverka regelverk och priser. analysverksamhet och tillhandahållande av Generella ekonomiska styrmedel spelar en viktig roll och dessa styrmedel är speciellt viktiga för Inventering och skapande av mötesplattfor- analys framhåller i sin rapport att selektiva styr- mar för dialog med nationella och regionala aktörer, inkl. arbetsmarknadens parter. medel är viktiga för att snabba på tekniksprång. Inventering av regionala aktörers arbete Tillväxtanalys framhåller att såväl utbudsoriente- rade insatser, t.ex. FoU, kapitalförsörjning,