prop · H0031d25 · 2012-09-20 00:00:00 — Det är för tidigt att dra slutsatser om reformens effekter men det finns uppföljningar som ger viktiga indikationer. Etableringsreformen har inneburit att de nyanlända kommer i kontakt med Arbetsförmedlingen och erbjuds arbetsförberedande insatser snabbare . Arbetsmarknadsperspektivet i introduktionen av nyanlända har förstärkts. Regeringen följer genomförandet noga, bl.a. genom återkommande träffar med Arbetsförmedlingen och via skriftliga återrapporteringar. Reformen omfattar många ansvariga aktörer och en avgörande förutsättning för genomförandet är ett väl fungerande samarbete dem emellan på nationell, regional och lokal nivå. Ansvariga aktörer har bedrivit ett intensivt genomförande- och utvecklingsarbete, såväl inom den egna organisationen som i samverkan med varandra. Regeringen ser mycket positivt på det arbete som bedrivs inom ramen för samverkansdelegationen. Enligt Statskontorets bedömning samverkar aktörerna i gemensam riktning i enlighet med etableringsreformens syfte, men det är nödvändigt att aktörerna stärker samordningen av insatserna i etableringsprocessen för att genomförandet av etableringsreformen ska bli framgångsrik. Regeringen delar denna bedömning. Etableringsreformen har medfört en utökad målgrupp för bosättningen då personer i eget boende numera har rätt till hjälp med bosättning upp efter beslut om uppehållstillstånd. Den utökade målgruppen tillsammans med en ökad andel nyanlända, som bor på anläggningsboende , har inneburit att antalet som anmält behov om hjälp med bosättning var betydligt högre än 2010. Mottagningskapaciteten i landets kommuner har dock inte ökat i samma utsträckning som behovet varför ledtiderna i bosättningen har ökat. Det tar fortfarande för många nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Etableringsmönstret visar stora likheter mellan 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 de nyanlända som omfattas av etableringsreformen och vissa grupper av övriga nyanlända som inte omfattas. Det gäller särskilt för kvinnor som kommer som anhöriginvandrare. Resultatet av det riktade särskilda anställningsstödet i form av instegsjobb är fortsatt positivt, men i likhet med föregående år gör regeringen bedömningen att det finns utrymme för att öka volymerna. Nystartsjobben bör även fortsättningsvis spela en roll för möjligheten för utrikes födda att finna fortsatt arbete efter avslutat instegsjobb. För programperioden 20072013 har tilldelats medel från EU:s två strukturfonder: Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden (se utgiftsområde 19 Regional tillväxt). Medlen från Europeiska socialfonden avser det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning 20072013. Målet regional konkurrenskraft och sysselsättning ska bidra till att uppnå EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning inom Lissabonstrategin, numera 2020-strategin, och målen för sammanhållningspolitiken. Sammanhållningspolitikens mål är att bidra till ekonomisk och social sammanhållning inom EU. Det nationella strukturfondsprogrammet är indelat i de prioriterade områdena Kompetensförsörjning och Ökat arbetsutbud, av programmedlen. Insatserna inom programmet ska bidra till kompetensutveckling som underlättar för sysselsatta att utvecklas i takt med arbetslivets krav och till att personer som står långt från arbetsmarknaden utvecklas och får arbete. Vidare ska insatserna bidra till likabehandling i arbetslivet och underlätta för unga och utrikes födda att etablera sig på arbetsmarknaden. Insatserna ska även bidra till en återgång i arbetslivet för personer som är eller har varit långtidssjukskrivna. Programbidraget från Europeiska socialfonden, inklusive s.k. tekniskt stöd, uppgår till ca . Nationell medfinansiering med motsvarande belopp tillkommer. fattade Svenska de första projektbesluten och t.o.m. har 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1 230 projekt som avser kompetensutveckling av sysselsatta beviljats medel. Totalt 212 000 personer, varav kvinnor och män, har påbörjat deltagande i projekten. Antalet motsvarar av målet om 240 000 deltagare för programperioden som helhet och Svenska bedömer att målet kommer att uppnås. Vidare har drygt 800 projekt som i första hand riktar sig till personer som står långt från arbetsmarknaden beviljats medel. Antalet personer som har påbörjat deltagande uppgår till 76 000, varav kvinnor och män. Deltagarantalet innebär att målet om minst 75 000 deltagare har uppnåtts. Svenska bedömer att även flertalet övriga kvantifierade mål kommer att uppnås. Svenska har med de redovisade projektbesluten intecknat eller av programbidraget från Socialfonden. Ett visst återflöde från projekten i form av icke utnyttjade socialfondsmedel förekommer dock. Svenska vidtar nu åtgärder för att detta återflöde ska kunna utnyttjas i programmet. De utbetalda socialfondsmedlen uppgår t.o.m. till , vilket utgör av programbidraget. I det nationella strukturfondsprogrammet läggs stor vikt vid uppföljning och utvärdering, bl.a. för att främja lärande. I ett första steg har genomförandet av det nationella strukturfondsprogrammet utvärderats. Regeringen har i budgetpropositionerna för 20102012 redogjort för sammanlagt fem utvärderingsrapporter. Utvärderingen av det nationella strukturfondsprogrammet inriktas nu på resultat och effekter. En första delrapportering är planerad till slutet av 2012. Svenska har i en återrapportering kring erfarenheterna av det nationella strukturfondsprogrammet bl.a. redovisat följande slutsatser. Individuellt anpassade lösningar framstår som helt centrala för att utveckla effektiva insatser för dem som står långt från arbetsmarknaden. En viktig förutsättning för att projekten ska få genomslag är en fungerande samverkan mellan berörda aktörer. Socialfondsprojekten har enligt Svenska bidragit till samverkan mellan myndigheter på lokal, regional och nationell nivå i en form som är svår att få till stånd i ordinarie strukturer. En framgångsfaktor är vidare en långsiktighet i satsningarna och särskilt att bygga vidare på Svenska bedömer även att det nationella strukturfondsprogrammet har gett mätbara effekter i fråga om kunskaper om jämställdhetsintegrering och tillgänglighet. Regeringen bedömer som tidigare att det nationella strukturfondsprogrammet 20072013 på ett värdefullt sätt kompletterar den ordinarie arbetsmarknadspolitiken vad gäller kompetensförsörjning och insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden. Merparten av programmedlen är nu intecknade genom projektbeslut och flertalet kvantifierade mål i programmet har uppnåtts eller beräknas komma att uppnås. Regeringen följer Svenska åtgärder för att uppnå ett högt utnyttjande av programbidraget från Europeiska socialfonden. En utvärdering av det nationella strukturfondsprogrammets resultat och effekter pågår som nämnts. På EU-nivå pågår nu det förberedande arbetet inför nästa programperiod för sammanhållningspolitiken 20142020. Sammanhållningspolitiken finansieras via Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. Europeiska kommissionen lämnade förslag till förordningar för sammanhållningspolitiken för 20142020 och rådsförhandlingar pågår om dessa. Förslaget innebär att sammanhållningspolitiken ska bidra till att uppnå målen i 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. För att åstadkomma detta föreslås ett på EU-nivå gemensamt strategiskt ramverk som även omfattar Europeiska jordbruksfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden. På nationell nivå ska en partnerskapsöverenskommelse för programperioden 20142020 träffas med Europeiska kommissionen. I överenskommelsen ska framgå hur prioriteringarna för det gemensamma strategiska ramverket för de nämnda fonderna ska tillämpas på nationell och regional nivå. Kopplingen mellan fondernas uppgifter och 2020-strategin ska utgöra en grund för partnerskapsöverenskommelsen. Överenskommelsen syftar även till att främja synergier och undvika överlappning mellan fonderna samt öka förutsättningarna för sam- ordning med andra EU-program. Detta välkomnas av regeringen. Regeringen avser att utarbeta partnerskapsöverenskommelsen i samverkan med berörda aktörer. Detta arbete kommer att ske parallellt med framtagandet av förslag till operativa program. Beträffande förslag till program inom Europeiska socialfonden har förberedelser påbörjats bl.a. genom dialoger med nationella och regionala aktörer. Regeringens generella utgångspunkter för utarbetandet av förslag till strukturfondsprogram 20142020 redovisas under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ställa kvaliteten på anordnare av arbetsmarknadspolitiska program. Arbetsförmedlingen har särskilt fokuserat på anordnare inom jobb- och utvecklingsgarantin. Totalt har mer än 6 000 anordnare granskats. Arbetsförmedlingen kommer kontinuerligt att fortsätta att granska anordnare inom jobb- och utvecklingsgarantin. Arbetsförmedlingen arbetar aktivt för att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. Regeringen ser positivt på det utvecklingsarbete som pågår och förutsätter att arbetet utvecklas vidare. 3.4.7Felaktiga utbetalningar och bidragsbrott Arbetslöshetskassornas interna styrning och kontroll är en viktig del i arbetet med att säkerställa korrekta utbetalningar. IAF hade regeringens uppdrag att kartlägga hur arbetslöshetskassorna arbetar för att förhindra felaktiga utbetalningar samt analysera resultatet utifrån arbetslöshetskassornas arbete med intern styrning och kontroll. Av granskningen framgår att arbetslöshetskassorna har kommit olika långt vad det gäller intern styrning och kontroll, samt att arbetet med felaktiga utbetalningar inte alltid ingår som en naturlig del i verksamheten(IAF 2011:30). har IAF haft i uppdrag att kartlägga arbetslöshetskassornas arbete med systematiska kontroller och kvalitén i handläggningen och beslut i ärenden som innebär myndighetsutövning. Kartläggningen visar att en majoritet av arbetslöshetskassorna genomför kontroller av ersättnings- och medlemsärenden, och att dessa kontroller genomförs systematiskt. Däremot är kontrollerna inte till fullo integrerade i arbetslöshetskassornas rutiner (IAF 2012:3). Arbetsförmedlingen och IAF har fortsatt deltagit i det myndighetsgemensamma samverkansuppdraget mot felaktiga utbetalningar. Riskanalyser och stickprovskontroller genomförs löpande. Utöver Arbetsförmedlingens arbete med kontrollfunktionen i arbetslöshetsförsäkringen är det också viktigt att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott generellt inom arbetsmarknadspolitiken, bl.a. genom att säker- 3.5.1Full sysselsättning och en väl fungerande arbetsmarknad Regeringens viktigaste mål är full sysselsättning. Utformningen av politiken har utgått från att arbetslinjen ska stärkas. Fler ska kunna och vilja arbeta. Färre ska stå utanför arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken är en central del av regeringens politik och en av de viktigaste komponenterna för att uppnå full sysselsättning. Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. 3.5.2En effektiv arbetsmarknadspolitik inriktad på att förhindra och bryta långtidsarbetslöshet Sedan regeringsskiftet har genomgripande reformer genomförts för att effektivisera arbetsmarknadspolitiken och förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Arbetet har inriktats på att stärka och tydliggöra arbetslinjen. Alla som kan och vill arbeta ska göra det. Reformer har även genomförts för att stödja dem som står långt ifrån arbetsmarknaden och säkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. Rundgången mellan öppen arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska insatser har brutits genom införandet av jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Nystartsjobb och anställningsstöd gör det mer gynnsamt för arbetsgivare att anställa personer med en svag ställning på arbets- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 marknaden och incitamenten för att arbeta har stärkts genom bl.a. jobbskatteavdrag. Mot bakgrund av att regeringen bedömer att insatserna inom arbetsmarknadspolitiken har bidragit till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt ligger den övergripande inriktningen för politiken fast. Politiken behöver dock ständigt anpassas till nya förutsättningar och behov. De förändringar som gjorts för att effektivisera arbetsmarknadspolitiken måste säkerställas men även utvecklas och anpassas vidare. Arbetslösheten är fortfarande hög och bedöms vara kvar på en hög nivå 2013. Det beror till viss del på att arbetskraftsdeltagandet har ökat genom att fler söker arbete. Detta är i grunden positivt, eftersom möjligheterna att hitta ett arbete är betydligt större för arbetssökande än för personer utanför arbetskraften. Den utdragna lågkonjunkturen riskerar dock att förstärka kvarvarande strukturella problem som innebär att många människor blir långtidsarbetslösa och att vissa grupper, exempelvis unga och utrikes födda, har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. I budgetpropositionen föreslog regeringen ett antal förändringar inom arbetsmarknadspolitiken. Syftet var dels att möta den inbromsning i ekonomin som påbörjades av 2011, dels att genomföra fortsatta strukturella reformer för att långsiktigt förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Reformerna bygger vidare på den förda politiken matchningen ska fungera och de som behöver stöd ska kunna få det. Bland annat har ett nytt arbetssätt införts vid Arbetsförmedlingen för att motverka långa arbetslöshetstider och öka sysselsättningen. Enligt forskningen finns det fog för slutsatsen att förmedlingsinsatser kan öka sysselsättningen, i synnerhet om de kombineras med kontroll och uppföljning av den arbetslöses olika aktiviteter för att söka arbete. Arbetsförmedlingens nya arbetssätt innebär bl.a. att den som skrivs in hos förmedlingen bedöms med hjälp av ett särskilt bedömningsverktyg som Arbetsförmedlingen har utvecklat. För att motverka långa tider utan arbete kan de personer som bedöms riskera långtidsarbetslöshet tidigt få individanpassat stöd i form av framför allt förstärkta förmedlingsinsatser. Även vissa programinsatser kan komma i fråga. Arbetssökandet för personer som bedöms ha bättre jobbchanser ska i ökad utsträckning följas upp, bl.a. genom personliga möten med en Syftet med den ökade uppföljningen är att förbättra matchningen och att möjliggöra bättre kontroll och uppföljning av individens arbetssökande. För att underlätta det nya arbetssättet har den individuella handlingsplanen fått en förstärkt roll. I handlingsplanen ska inriktningen av arbetssökandet dokumenteras. Vidare har resurser tillförts för att kvaliteten och aktiviteten i jobb- och utvecklingsgarantin ska höjas genom fler förmedlare och större möjligheter till programinsatser. Motsvarande satsning på fler handläggare har genomförts i jobbgarantin för ungdomar. 3.5.3Fler i arbete på en inkluderande arbetsmarknad För att få fler i arbete och en bättre fungerande arbetsmarknad behövs en rad åtgärder. I detta sammanhang är även utbildningspolitiken avgörande. För att den nationella arbetsmarknadspolitiken ska fungera effektivt, är det även viktigt att Arbetsförmedlingen samverkar med andra aktörer, inte minst med arbetsmarknadens parter och kommunerna. Genomförandet av de satsningar som föreslogs i budgetpropositionen ska säkerställas. De satsningar som presenterades i budgetpropositionen avsåg även 2013. För att fortsatt möta den svaga konjunkturutvecklingen föreslår regeringen en rad tillfälliga åtgärder inom både arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Utbildningssatsningarna presenteras under utgiftsområde 15 och 16. Inom arbetsmarknadspolitiken föreslår regeringen åtgärder som ökar arbetsutbudet och sökaktiviteten bland arbetslösa, förbättrar anställningsbarheten hos individer med svag förankring på arbetsmarknaden samt förbättrar matchningen. Möjligheterna att få arbete ska förbättras genom insatser som stärker efterfrågan och sänker trösklarna in på arbetsmarknaden för grupper med svag förankring på denna. Ytterligare förstärkningar föreslås när det gäller ungdomar, nyanlända och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Andelen långtidsarbetslösa bedöms öka . Långtidsarbetslöshetens karaktär skiljer sig dock åt mellan olika grupper. Som exempel kan nämnas att personer födda utanför , äldre och personer med högst för- gymnasial utbildning är långtidsarbetslösa i större utsträckning än andra grupper. För dessa blir det ännu svårare att få jobb när konjunkturen försvagas. Jobb- och utvecklingsgarantin infördes bl.a. för att bryta rundgången mellan olika arbetsmarknadspolitiska program och öppen arbetslöshet. Antalet deltagare i garantin har ökat kraftigt sedan programmet infördes. Det har inneburit att Arbetsförmedlingen haft svårt att kunna ge det stöd som ursprungligen var tänkt. Arbetsförmedlingen ska arbeta aktivt för att öka andelen som får del av arbetsplatsförlagda aktiviteter i jobb- och utvecklingsgarantin och för att säkerställa en hög kvalitet i insatserna. Arbetsförmedlingen ska ha fortsatt fokus på de utvecklingsområden som myndigheten har identifierat, bl.a. utökad användning av gruppaktiviteter, matchning vid varje kontakt med de arbetssökande och ökning av nivån på arbetsplatsförlagda aktiviteter. Regeringen har genomfört en studiemotiverande satsning vid folkhögskolorna för ungdomar som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen. Folkhögskolesatsningen bör utvidgas till att även omfatta deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin som är . Satsningen pågår och innebär att deltagarna erbjuds studiemotiverande utbildning. I syfte att möjliggöra ett ökat utflöde från jobb- och utvecklingsgarantin till arbete bör den förstärkning som gjorts av det särskilda anställningsstödet, genom en höjning av taket, permanentas liksom möjligheten till handledarstöd. Regeringen bedömer vidare att det förstärkta handledarstöd som infördes för dem som är i sysselsättningsfasen behöver förlängas . Dessutom föreslås att medel för programinsatser för dem i sysselsättningsfasen, även ska avsättas 2013. För att ytterligare öka möjligheterna att få jobb för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden, bör Arbetsförmedlingens resurser förstärkas i syfte att förbättra informationen om olika lönesubventioner. och början av 2013 kommer personer som omfattas av reformen om nyanländas etablering att avsluta etableringsperioden som kan pågå upp till . De personer som lämnar etableringsreformen och ännu inte har etablerats på arbetsmarknaden kommer, förutsatt att de uppfyller villkoren för inskrivning i jobb- och utvecklings- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 garantin eller i jobbgarantin för ungdomar, som regel att skrivas in i garantierna. kommer dock troligen behoven av aktiviteter i jobb- och utvecklingsgarantin att förändras. Det nya arbetssättet vid Arbetsförmedlingen innebär att de som skrivs in hos förmedlingen redan tidigt i arbetslösheten får sina förutsättningar bedömda. Behovet av exempelvis kartläggningsinsatser i jobb- och utvecklingsgarantin och i jobbgarantin för ungdomar kan därför komma att minska. 3.5.4Underlätta matchningen och kontrollen samt öka effektiviteten De satsningar som genomfördes i samband med budgetpropositionen för att förhindra långtidsarbetslöshet och som innebar förstärkt förmedlingsstöd, ökad uppföljning av arbetslösas arbetssökande och vissa programinsatser kommer att fortsätta och följas upp. För att motverka att arbetslösheten biter sig fast till följd av den svaga konjunkturutvecklingen bör en tillfällig förstärkning göras av de arbetsmarknadspolitiska insatser som görs tidigt i arbetslösheten. Regeringen föreslår därför ökade resurser för bl.a. praktik- och utbildningsplatser avsedda för personer som riskerar långtidsarbetslöshet. Det är av stor vikt att Arbetsförmedlingen använder befintliga resurser på ett effektivt sätt och att den som är inskriven som arbetslös vid Arbetsförmedlingen får ändamålsenligt stöd utifrån vad som är arbetsmarknadspolitiskt motiverat. Regeringen anser att det är angeläget att frågor om effektivitet och legitimitet ständigt hålls aktuella. Det är även viktigt att Arbetsförmedlingen fortsätter att utveckla sina arbetsgivarkontakter, dels för att stödja personer med en svag förankring på arbetsmarknaden, dels för att underlätta för arbetsgivare som har svårt att rekrytera. En stärkt arbetslinje och tydligare krav Arbetslinjen innebär att det ska finnas tydliga drivkrafter till arbete. Stöd till individen att finna ett arbete ska kombineras med krav på denne att försöka hitta en egen försörjning. Erfarenheten visar att övergången från arbetslöshet till sysselsättning kan öka när förmedlingsinsatser kombineras med kontroll och uppföljning av arbetssökandet. Enligt regeringen bör samtliga arbetslösa aktivt söka 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Samma krav bör därför i princip ställas på arbetslösa som uppbär arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd eller ekonomiskt bistånd. Uppföljningsåtgärderna i de olika regelverken bör, där så är möjligt, också vara likartade. För att ytterligare underlätta möjligheterna att följa upp och kontrollera att arbetslösa söker arbete i tillräcklig utsträckning kommer regeringen i anslutning till denna budgetproposition att föreslå att uppföljningsåtgärderna i arbetslöshetsförsäkringen reformeras så att de blir fler men mildare. Vidare ska kravet på att den sökande ska vara aktivt arbetssökande göras tydligare genom att underlåtenhet att aktivt söka arbete kommer att föreslås utgöra grund för åtgärd i arbetslöshetsförsäkringen. En helhetsbedömning av samtliga relevanta omständigheter som föreligger för att kunna bedöma det aktiva arbetssökandet ska göras. Handlingsplanen är en viktig utgångspunkt vid denna bedömning och den inriktning på arbetssökandet som framgår av handlingsplanen är därför av stor vikt. I förslaget kommer att ingå även att en aktivitetsrapport ska införas. Aktivitetsrapporten ska göra det lättare att följa upp vad den arbetslöse gör för att ta sig ur arbetslösheten genom att de olika aktiviteterna dokumenteras i rapporten. Den kommer att införas för samtliga arbetslösa, inte bara för dem som har arbetslöshetsersättning. För att underlätta matchningen och kontrollera att de arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande och söker jobb kan även platsanvisningar användas. Det ska dock inte behövas en formell anvisning för att en underrättelse ska bli aktuell, utan den enskilde har själv ansvar att visa sin sökaktivitet. Regeringen kommer att följa genomförandet av förslagen noga. För att harmonisera åtgärdsreglerna i arbetslöshetsförsäkringen med reglerna för aktivitetsstödet, dvs. den ersättning personer som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program kan uppbära, avser regeringen att göra en översyn av aktivitetsstödsreglerna. Regeringen avser att lämna förslag eller avisera förändringar i regelverket i samband med budgetpropositionen . avser regeringen att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att kartlägga samt säkerställa efterlevnaden av krav, särskilt på att söka arbete, inom respektive program. Det är också viktigt att övriga inskrivna arbetslösa som varken uppbär arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd söker arbete aktivt och att Arbetsförmedlingen stödjer och följer upp arbetssökandet. Detta gäller inte minst personer med ekonomiskt bistånd från kommunerna. Arbetsförmedlingen har här en viktig roll att fylla utifrån den fastlagda ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Mottagaren av ekonomiskt bistånd måste själv ge sitt medgivande till att lämnar ut information till Arbetsförmedlingen om att den enskilde har ekonomiskt bistånd. Genom att Arbetsförmedlingen får kunskap om att den enskilde har sin försörjning från kommunen kan myndigheten ge bättre information till kommunen för biståndsbedömning.