prop · H0031d29 · 2012-09-21 00:00:00 — Detta gäller dock inte beslut som innebär att nämnden har avslagit en ansökan om 1.åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 eller 16 § andra stycket jordabalken, 2.upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 a18 c §§ jordabalken, 3.tillstånd enligt 12 kap. 18 d18 f §§, 23 § andra stycket, 3437 eller 40 § jordabalken, 4.tillstånd enligt 7 kap. 11 § bostadsrättslagen (1991:614), 5.uppskov enligt 12 kap. 59 § jordabalken, 6.förbud eller hävande av förbud enligt 12 kap. 18 h § jordabalken, eller 7.rätt till förhandlingsordning enligt 9 § hyresförhandlingslagen (1978:304). Bestämmelserna i 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om omprövning av beslut ska inte tillämpas hos nämnderna. 5 Senaste lydelse 2010:27. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Det finns bestämmelser om överklagande av hyresnämndens beslut i 12 kap. 70 § jordabalken, 6 § lagen (2012:000) om uthyrning av egen bostad, 31 § hyresförhandlingslagen (1978:304), 6 kap. 4 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt, 11 kap. 3 § bostadsrättslagen (1991:614), 34 § bostadsförvaltningslagen (1977:792), och 15 § lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. yttrande enligt 12 a § första stycket får inte överklagas. beslut får överklagas hos , om nämnden 1. avvisat en ansökan som avses i 8, 11, 14, 15, 15 a, 16 eller 16 e §, eller avvisat ett överklagande, 2. avskrivit ett ärende enligt 8, 9, 10, 15 a, 16 eller 16 e §, dock inte när ärendet kan återupptas, 3. ogillat en invändning om jäv mot ledamot av nämnden eller en invändning om att det finns ett hinder för ärendets prövning, 4. avvisat ett ombud eller ett biträde, 5. beslutat om ersättning för någons medverkan i ärendet, 6. utdömt vite eller någon annan påföljd för underlåtenhet att följa föreläggande eller straff för förseelse i förfarandet, 7. beslutat i annat fall än som avses i 5 i fråga som gäller rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1996:1619), eller 8. stadfäst en förlikning. Ett överklagande som avses i tredje stycket ska ges in till hyresnämnden från den dag beslutet meddelades. I fråga om handläggningen hos hyresnämnden av ett överklagande som avses i första eller tredje stycket tillämpas 52 kap. 2 och 4 §§ . Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2011:863. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2.4Förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 11 § bostadsrättslagen (1991:614) ska ha följande lydelse. Vägrar styrelsen att ge sitt Vägrar styrelsen att ge sitt sam- samtycke till en andrahandsupp- tycke till en andrahandsupplåtelse får låtelse får bostadsrättshavaren ändå bostadsrättshavaren ändå upplåta sin upplåta sin lägenhet i andra hand, om lägenhet i andra hand, om hyres- nämnden lämnar tillstånd till upp- Tillstånd ska lämnas, om om bostadsrättshavaren har beaktans- föreningen inte har någon befogad värda skäl för upplåtelsen och före- anledning att vägra samtycke. ningen inte har någon befogad an- bostadsrättshavaren under de före- ledning att vägra samtycke. gående tre åren har disponerat lägen- ståndet skall begränsas till . heten för eget brukande i mindre än ett år, får tillstånd lämnas endast om bo- skäl för upplåtelsen. I fråga om en bostadslägenhet I fråga om en bostadslägenhet som innehas av en juridisk person som innehas av en juridisk person är krävs det för tillstånd endast att före- det för tillstånd alltid tillräckligt att ningen inte har någon befogad an- föreningen inte har någon befogad ledning att vägra samtycke. anledning att vägra samtycke. ståndet kan begränsas till . ståndet kan begränsas till . Ett tillstånd till andrahandsupplåtelse kan förenas med villkor. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2003:31. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i ska ha följande lydelse. Beslut av har rättskraft, om beslutet innebär att en fråga som avses i 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b, 3, 5 a, 6 eller 7 lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder har avgjorts. Detta gäller dock inte beslut som innebär avslag på ansökan om Beslut av har rättskraft, om beslutet innebär att en fråga som avses i 4 § första stycket 2, 2 a, 2 b, 2 c, 3, 5 a, 6 eller 7 lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder har avgjorts. Detta gäller dock inte beslut som innebär avslag på ansökan om 1.åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första stycket 5 eller 16 § andra stycket jordabalken, 2.upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 a18 c §§ jordabalken, 3.tillstånd enligt 12 kap. 18 d18 f §§, 23 § andra stycket, 34, 36 eller 37 § jordabalken, 4.förbud eller hävande av förbud enligt 12 kap. 18 h § jordabalken, eller 5.rätt till förhandlingsordning enligt 9 § hyresförhandlingslagen (1978:304). Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:29. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 18 är uppdelat i två områden, Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet (avsnitt 4) samt Konsumentpolitik (avsnitt 5). I respektive avsnitt redogörs närmare för vad som omfattas av området. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Totalt för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bo- stadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2013. I jämförelse med de anvisade medlen ökar ramen för utgiftsområdet med . Tabell 3.3 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Utfasningen av räntebidraget medför att verksamhetsutgifter, framför allt för Lantmäteriet, och , nu utgör en större andel av ramen än transfereringar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 18 redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. kon- junktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2011/12:136). I avsnitt 4.3 redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 18. För Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är det övergripande målet att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Målet för Konsumentpolitiken är: Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. Resultatredovisningen för de olika områdena görs under avsnitt 4 (Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet) och under avsnitt 5 (Konsumentpolitik). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4 Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet omfattar i anslag. Myndigheterna , , och ingår i området, som även omfattar stora statliga garantiåtaganden och skatteutgifter. Vidare hör stadsomvandling AB och till området. Huvuddelen av anslagen avser förvaltningsutgifter där och Lantmäteriet är de största myndigheterna. Inom området bedrivs internationellt samarbete som bl.a. avser deltagande i verksamhet som drivs inom (UN-HABITAT och UNECE) och Europeiska unionen. Området har beröringspunkter med flera andra områden. Frågor om människors hälsa, miljö- och naturvård samt energi har stor betydelse för området. Bostadsbidragen inom den ekonomiska familjepolitiken liksom integrationspolitiken har anknytningar till genomförandet av bostadspolitiken. Detsamma kan sägas om den regionala tillväxtpolitiken, det utvecklingsarbetet och verksamheten inom den kommunala sektorn. Vidare ingår även frågor om kompetens och konkurrens i området, vilka berör flera andra utgiftsområden. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bo- 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 1:10 Stöd gällande utveckling i strandnära lägen Summa Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande 2012 1:1 : Förvaltnings- 2012 1:4 Räntebidrag m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 4.2 Skatteutgifter inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Nedsatt kapitalvinst vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Försäljning av tomtmark och bygg- beskattade hyreshus och småhus Totalt för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lant- Avkastning eget hem och bostadsrättsfastighet Med eget hem avses ett småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen i form av boendet i eget hem beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot utgår fastighetsavgift på bostäder enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt (se nedan). Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara marknadsvärdet på egnahemsfastigheten respektive det sammanlagda marknadsvärdet på privatbostadsföretagets bostadsrättslägenheter multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatten på fastighetens reala direktavkastning och den fastighetsavgift som betalas enligt gällande regler. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Nedsatt kapitalvinstbeskattning vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Enligt 45 kap. 33 § och 46. kap. 18 § (1999:1229) inkomstskattelagen tas tjugotvå trettiondelar av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning av eget hem och bostadsrätt upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den återstående del som inte beskattas ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Nedsatt fastighetsavgift för småhus, hyreshus och ägarlägenheter fastighetsavgift på bostäder utgår enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Nedsättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värdeåret utgår ingen fastighetsavgift och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Skatteutgiften utgörs av nedsättningen av fastighetsavgift på småhusenheter, hyreshusenheter och ägarlägenheter med värdeår 2002 eller . Enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen ska samtliga ränteutgifter dras av. Enligt ska endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig få dras av. Detta innebär att ränteutgifter för egnahem är en skatteutgift i den mån fastighetsavgiften understiger avkastningen från egnahem multiplicerat med en skattesats på . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av fastigheter är enligt 3 kap. 2 § mervärdesskattelagen (1994:200) undantaget från mervärdesskatteplikt. Vid försäljning av nybyggda en- och flerbostadshus är det förädlingsvärde som uppstår vid försäljningen undantaget från mervärdesskatt, trots att det enligt 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Vissa fastighetstjänster som utförs av anställda hos en ägare till en näringsfastighet (t.ex. ett hyreshus) som inte är skattskyldig till moms för fastigheten och där lönekostnaden för dessa tjänster inte överstiger (inklusive avgifter som grundas på lönen) , är mervärdesskattebefriade. Enligt 2 kap. 8 § mervärdesskattelagen görs det en så kallad uttagsbeskattning, en mervärdesbeskattning om , för tjänster som fastighetsägaren utför åt sig själv på den egna fastigheten med anställd personal där lönekostnaden överstiger . Skatteutgiften avser den mervärdesskattebefriade kostnaden för tjänster under detta belopp. Begränsad fastighetsavgift för pensionärer är fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad begränsad för pensionärer. Personer som vid ingången av året har fyllt eller som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning ska maximalt behöva betala av sin inkomst i fastighetsavgift (lagen (2008:862) om skattereduktion för fastighetsavgift). Reglerna omfattar även personer som fått ersättning enligt lagstiftning om social trygghet i annan stat inom EES om den kan jämställas med sjuk- eller aktivitetsersättning. Fastighetsavgiften kan som mest reduceras till ett med prisbasbeloppet indexerat spärrbelopp. uppgår detta till . Begränsningen utgör en skatteutgift, som avser skatt på inkomst av kapital. Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Enligt förordningen (2003:506) om investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder utgick investeringsstimulans för byggande av mindre hyres- och studentbostäder som påbörjades t.o.m. . mässigt motsvarar den en sänkning av mervärdesskattesatsen från vid inköp av varor och tjänster som avser den stödberättigade delen av bygg- eller ombyggnadsprojekten. Beloppet krediteras fastighetsägarens skattekonto i efterhand. Det som redovisas är en bedömning av den offentligfinansiella effekten till följd av projekt påbörjade . Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus Enligt 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas för vissa hyreshus och småhus. Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Målet för Samhällsplanering är: -En tydlig roll för fysisk planering i arbetet för en hållbar utveckling av städer, tätorter och landsbygd. -Ett regelverk och andra styrmedel som på bästa sätt tillgodoser kraven på effektivitet som rättssäkerhet och medborgerligt inflytande säkerställs. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 -Goda förutsättningar för byggande av bolåta att en dom eller ett beslut enligt plan- och städer och lokaler, etablering av företag och för annat samhällsbyggande som en god livsmiljö tryggas. Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. spelar en viktig roll i arbetet för ett hållbart samhällsbyggande. utredningsarbete beslutade om en ny plan- och bygglag (2010:900) efter förslag framförallt i propositionen En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170, bet. 2009/10:CU25, rskr. 2009/10:366). Den nya och plan- och byggförordningen (2011:338) trädde i kraft . Syftet med den nya lagstiftningen var att förenkla plan- och bygglovsprocesserna som kontrollen av byggandet skärps. Genom tydligare regler har grunden lagts för en ökad förutsägbarhet för enskilda och företag samt ökade förutsättningar för lika behandling. Som en följd av uppföljningen av tillämpningen av regelverket på plan- och byggområdet har redovisat förslag till förändringar i plan- och byggförordningen (dnr S2012/1420) och redovisat förslag till förändringar i (dnr S2012/4158). Förslagen bereds i . Instansordningen för överklagade beslut enligt som den nya plan- och bygglagstiftningen trädde i kraft infördes också en ny enhetlig instansordning för överklagade beslut enligt . Det stora flertalet av beslut enligt kan överklagas till mark- och miljödomstol. Till de nybildade fem mark- och miljödomstolarna har förts huvuddelen av de mål enligt som har handlagts i förvaltningsrätt och hos regeringen. Dessa domstolar finns vid tingsrätterna i , , Vä- nersborg, och . Domstolarnas domar kan i sin tur överklagas till Mark- och (), som får til- bygglagen får överklagas till , om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att prövar överklagandet. De nya mark- och miljödomstolarna prövar även mål och ärenden som tidigare handlades av miljödomstolarna samt huvuddelen av de mål som tidigare prövades av fastighetsdomstolarna. Till följd av reformen är regeringen inte längre den instans som fattar de avgörande besluten i sådana detaljplaneärenden där kommunens beslut har överklagats. Enligt övergångsbestämmelserna ska beredningen av äldre ärenden slutföras inom . När reformen trädde i kraft uppgick antalet till regeringen inkomna, icke avgjorda detaljplaneärenden till 223. Samtliga ärenden har avgjorts. Arbetet med en god tillämpning av den nya Kommittén Ny plan- och bygglag på rätt sätt Regeringen har gett en särskild kommitté uppdraget att organisera, samordna, koordinera och genomföra utbildnings- och kompetensinsatser gällande den nya (dir. 2010:55). Kommittén har antagit namnet Ny plan- och bygglag på rätt sätt. Kommitténs insatser riktar sig till kommuner, länsstyrelser och andra statliga myndigheter. Därutöver har kommittén vissa insatser som riktar sig till företag och allmänhet. Uppdraget genomförs i nära samverkan med representanter för Kommuner och Landsting, länsstyrelserna och . Syftet är att introducera den nya lagen, stärka kompetensen hos länsstyrelser, statliga myndigheter och kommuner och skapa förutsättningar för en nationellt harmoniserad tillämpning av lagstiftningen. Kommittén ska på så sätt också lägga en grund för ett gemensamt synsätt inom staten och mellan staten och kommunerna vad gäller plan- och bygglagstiftningen och dess samband med andra lagar. har kommittén tagit fram och genomfört orienteringskurser, översiktskurser och fördjupade kurser för kommuner och länsstyrelser om nyheterna i den nya . Kommittén har utvecklat sitt koncept med webbaserade kurser där deltagarna kan delta oberoende var i landet de befinner sig. Sammanfattningsvis har intresset för kurserna varit stort. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Kommittén har en egen webbplats () med utbildningsmaterial och där webbseminarierna om nyheter i den nya finns. Uppdraget ska slutredovisas . Förbättrad uppföljning och tillsyn av tillämpningen av och länsstyrelserna arbetar kontinuerligt för att förbättra och utveckla uppföljningen och tillsynen över planering och bebyggelseutveckling. I den nya och plan- och byggförordningen har nya tillsynsbestämmelser införts. Bakgrunden är att regeringen har slagit fast att tillsynen behöver stärkas och uppgifts- och ansvarsfördelningen förtydligas. Bestämmelserna om roller och ansvar under olika delar av byggprocessen mellan byggherrar, kontrollansvariga och har tydliggjorts, liksom ansvaret för tillsyn av efterlevnaden av bestämmelserna mellan , och . I den nya plan- och byggförordningen regleras även och länsstyrelsernas ansvar för uppföljning av tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen. i praktiken 2011 (dnr S2012/2746) är en central del i arbetet med uppföljning av och tillsyn över plan- och bygglagstiftningen. Rapporten redovisar utvecklingen avseende tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen och innehåller bl.a. uppgifter om kommunernas planering. I rapporten uppmärksammas också vissa brister i kommunernas tillsynsarbete. Det är däremot positivt att flera kommuner har börjat arbeta mer metodiskt med tillsyn genom att exempelvis börja ta fram planer för sin tillsyn. Behovet och intresset av fysisk planering och rumsliga perspektiv ökar på regional nivå har i rapporten utvecklingsplanering Länken mellan regionalt tillväxtarbete och översiktsplanering (Rapport 2011:3) bl.a. framhållit att den regionala planeringsnivån i många europeiska länder har en mer framträdande roll än i och att det i flera av dessa länder finns en tydlig koppling mellan fysisk planering och ekonomiskt utvecklingsarbete. I har denna koppling varit relativt svag men företrädare för såväl lokal som regional nivå har vittnat om att man i ökad utsträckning har börjat lyfta blicken och beaktar mellankommunala och regionala perspektiv i planeringen. I noteras bl.a. kopplingen mellan utvecklingsprogrammen och den kommunala översiktsplaneringen. I flera län pågår en översyn av de regionala utvecklingsprogrammen. Det ökade intresset av att tillföra ett fysiskt perspektiv i arbetet med utvecklingsprogrammen konstateras även i i praktiken 2011. Verket påpekar där ett behov och en önskan att regionalt ta del av och utveckla metoder och processer som stöd för det fortsatta arbetet. Ansvaret för regionplaneringen avseende bostadsbyggande i tydliggörs innehåller bestämmelser om regionplanering. Dessa bestämmelser anger bl.a. att regeringen får besluta att det ska finnas ett regionplaneorgan med uppgift att utreda vissa markanvändningsfrågor som angår två eller flera kommuner och att samordna översiktlig planering för två eller flera kommuner. Ett regionplaneorgan får anta en regionplan som ska vara vägledande för beslut om översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser samt ange grunddragen för markanvändning och riktlinjer för lokaliseringen av bebyggelse och byggnadsverk, om det har betydelse för regionen. För gäller särskilda bestämmelser, genom lagen (1987:147) om regionplanering för kommunerna i . I lagen anges bl.a. att det är som är regionplaneorgan och som ska ha hand om sådan utrednings- och samordningsverksamhet beträffande regionala frågor (regionplanering). Med stöd av bestämmelser i denna lag har regeringen beslutat att , inom ramen för regionplanering enligt lagen om regionplanering för kommunerna i , ska göra en regional bedömning av behovet av nya bostäder i länets kommuner (dnr S2012/4203). uppgift ska fullgöras i nära samverkan med bl.a. i . Uppdraget ska redovisas . Omfattningen av den kommunala planeringen m.m.