prop · GZ0371 · 2012-02-21 00:00:00 — Mot denna bakgrund har fått i uppdrag att utreda och föreslå en riskdifferen- tierad avgift för stabilitetsfonden. Orsaken till att anvisade ett särskilt anslag om till det räntebärande kontot i var att den dåva- rande turbulensen på finansmarknaden krävde åtgärder för att inge för- troende för den då nyinrättade stabilitetsfonden. Mot bakgrund av den alltjämt turbulenta situationen på finansmarknaden anser regeringen att det inte finns tillräckligt starka skäl för att nu vare sig återföra det initiala kapitalet eller att i efterhand debitera kontot i för vär- det på teckningsrätterna. En viktig aspekt i sammanhanget är att slutsats om att instituten kommer att stå för mindre än hälften av stabilitetsfondens me- del baserar sig på antagandet att instituten ska upphöra med att betala stabilitetsavgifter när målnivån uppnås. Något sådant uttalande har rege- ringen emellertid inte gjort. Grunden för avgiftsuttaget utgörs av bank- stödlagen. Lagen ger i dess nuvarande utformning inte utrymme för att upphöra med avgiftsuttaget när målnivån uppnås. De i förarbetena gjorda uttalandena om att de medel som överförs till kontot bör uppnå ett genomsittligt värde om av BNP innebär att fonden ska kunna växa så att den uppgår till både ett högre och ett lägre värde än av BNP. Den omständigheten att målnivån uppnås innebär således inte att instituten automatiskt ska upphöra med att betala avgifter till stabilitetsfonden. Regeringen är i stället av uppfatt- ningen att samtliga institut som omfattas av det system som införts för att säkerställa ett skydd för den finansiella stabiliteten, ska fortsätta att be- tala stabilitetsavgifter. Det faktum att nominell BNP kan förväntas öka över tiden, kräver dessutom ett fortsatt avgiftsuttag för att målnivån, såsom den uttrycks , ska upprätthållas. I sammanhanget bör även nämnas att översyn av den målsatta nivån kan komma att skapa nya förutsättningar för överväganden på detta område. Förordningen om kapitaltillskott till solventa banker m.fl. Regeringen delar inte uppfattning att det inte är helt klart om det finns erforderligt lagstöd för förordningen om kapitaltillskott till solventa banker m.fl. Regeringen anser att det inte finns skäl att ifråga- sätta regeringens dåvarande och alltjämt rådande uppfattning om att förordningen inte går utöver det utrymme som följer av bankstödlagen. När antog bankstödlagen gavs bl.a. regering- en möjlighet att med kort varsel lämna stöd i olika former till kreditinsti- tut i syfte att motverka en risk för allvarlig störning i det finansiella sy- stemet i landet. En viktig uppgift för det finansiella systemet är kapital- försörjning, och en viktig del av denna är bankernas kreditgivning. störning i kreditförsörjningen kan få allvarliga konsekvenser för all eko- Skr. 2011/12:71 nomisk verksamhet. Under den finansiella kris som rådde 2008 förelåg det betydande svårigheter för svenska företag att finansiera sin verksamhet. Mot denna bakgrund bedömde regeringen det som ange- läget att ge svenska företag ökade möjligheter att finansiera sin verksam- het och utlovade redan i förarbetena till bankstödlagen (prop. 2008/09:61 s. 31) att återkomma med åtgärder för att förbättra företags finan- sieringsförutsättningar. En avsikt med bankstödlagen var att regeringen skulle ha möjlighet att meddela föreskrifter om stöd enligt lagen. Regeringen har utfärdat bl.a. förordningen om kapitaltillskott till solventa banker m.fl. Denna förord- ning reglerar en av de olika former av stöd som enligt bankstödlagen kan lämnas till , om det krävs för att motverka en allvar- lig störning av det finansiella systemet. Förordningen återspeglar och specificerar de principer för stödåtgärder som fastslås i lagen. Mot denna bakgrund avser regeringen inte att göra några förändringar av förordningen med anledning av rekommendation. Stabilitetsfonden och Nordeas nyemission har undersökt om det var korrekt av staten att använda sig av stabilitetsfonden för att finansiera deltagandet i Nordeas nyemission 2009. Regeringen vill utöver det som framgår av granskningsrapporten tillägga följande. Avtal om kapitaltillskott enligt förordningen om kapi- taltillskott till solventa banker m.fl. ingås av . Avtalet ska godkännas av regeringen innan beslutar om kapi- taltillskottet. Då kapitaltillskott lämnas ska det förutom villkor som är direkt inriktade på ersättning för det ekonomiska stödet även ställas vill- kor på institutet. Sådana villkor innebär att det under en i förordningen angiven tidsperiod gäller särskilda restriktioner för löneökningar, bonus, höjningar av styrelsearvoden och avgångsvederlag för företagsledningen. Avsikten är att med sådana villkor tillse dels att det stödmottagande insti- tutet och dess ägare i första hand bär uppkomna kostnader, dels att det skapas en sund incitamentsstruktur i banken. När det gäller statens deltagande i Nordeas nyemission stämmer det att staten hade kunnat delta i denna utan att använda sig av stabilitetsfonden. De i förordningen angivna förutsättningarna för att godkänna det avtal om kapitaltillskott som Nordea och ämnade ingå och som överlämnades till regeringen var emellertid uppfyllda. Därtill kom att förhållandena på finansmarknaden var så allvarliga att det inte bedömdes som osannolikt att även andra banker skulle ingå avtal om stöd enligt förordningen. Att i det läget behandla Nordea an- norlunda jämfört med övriga kreditinstitut i var inte befogat eller ens försvarbart. I stället kunde staten bidra med kapital till Nordea via stabilitetsfonden, och uppställa sådana villkor gentemot Nordea som skulle ha gällt även för andra institut om även de hade velat ingått avtal om statliga stödåtgärder. Regeringen anser mot denna bakgrund att det var korrekt att använda sig av stabilitetsfonden, trots att staten var och är aktieägare i . Regeringens åtgärder med anledning av Riks- Skr. Som framgår av föregående avsnitt instämmer regeringen delvis i Riks- revisionens iakttagelser. Detta gäller framför allt slutsatsen om att ut- formningen av den nuvarande målnivån kan behöva modifieras i en rad avseenden. rekommendation i denna del är dock i allt väsentligt under utredning av . Regeringen kommer inleda en översyn av om det finns anledning att återkomma till med förslag om att placera de ersättningar och avgifter som inbetalas till stabilitetsfonden på ett annat sätt än på ett räntebärande konto i . Regeringen anser därmed att granskningsrapporten är slutbehandlad i och med denna skrivelse. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelsen 2011/12:71 om stabilitetsfonden.