prop · H0031d35 · 2012-09-20 00:00:00 — Utredningen ska bl.a. beröra frågor om maskinell dosdispensering, handeln med läkemedel för djur och frågor om prissättningen av originalläkemedel utan generisk konkurrens. Uppdraget ska, i de delar som rör bl.a. prissättningen på läkemedel utan generisk konkurrens, redovisas , i de delar som uppdraget avser bl.a. maskinell dosdispensering och i den del som avser handel med läkemedel för djur . påtalade i sin slutrapport, Omregleringen av apoteksmarknaden, 2010:4, att den etableringsbegränsning som gällde för efter omregleringen av apoteksmarknaden borde revideras och tydliggöras. Detta har skett . Den etableringsbegränsning som gäller för innebär att bolaget inte får nyetablera apotek om bolagets marknadsandel överstiger fram till och med . Se även avsnitt 4.5 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. har sex företag ackrediterats hos Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) efter det att marknaden för fordonsbesiktning öppnades upp . Ackreditering är ett krav för att få bedriva verksamhet på marknaden. Staten och de övriga ägarna i AB har kommit överens om att ge bolaget i uppdrag att genomföra försäljning av delar av bolagets stationsnät. Försäljningsprocessen innebär att stationsnätet delas in i tre likvärdiga grupper; den nordöstra, den sydvästra och riksgruppen. Indelningens syfte är att skapa förutsättningar för en väl fungerande marknad som en fortsatt god täckning avseende fordonsbesiktningar i hela landet beaktas. Se även under avsnitt 3.5 och 3.6 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Kollektivtrafik och persontrafik på järnväg avskaffades SJ AB:s ensamrätt till kommersiell persontrafik på järnvägsnät som förvaltas av staten. I praktiken har dock marknadsöppnandet inte fått praktisk betydelse förrän . Det kan konstateras att de aktörer som tidigare bedrivit persontrafik på järnväg fortsätter att göra detta samt att fler tåglinjer har tillkommit. Ny trafik har bl.a. uppstått på sträckan via 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Den nya lagen (2010:1065) om kollektivtrafik trädde i kraft . togs det sista hindret för att etablera kommersiell busstrafik bort. är det även öppet att bedriva sådan trafik inom länen. hade åtta anmälningar om att köra kommersiella busslinjer inkommit till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. Denna trafik ökar utbudet av kollektivtrafik och ökar därmed människors möjligheter att välja kollektivtrafik. beslutade att anta regeringens proposition Komplettering av kollektivtrafiklagen (prop. 2011/12:76, bet. 2011/12:TU5, rskr. 2011/12:247). Kompletteringarna innebär bl.a. att lagen utökas från att gälla för väg och järnväg till att även gälla kollektivtrafik på vatten. Propositionen innehåller också förslag som syftar till att förbättra lagen på olika punkter, bl.a. befogenheter att etablera kollektivtrafik över nationsgränsen. Lagändringen trädde i kraft . Regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att utvärdera effekterna för resenärer, näringsliv och samhälle av öppnandet av marknaden för persontrafik på järnväg och den nya lagsstiftningen på kollektivtrafikområdet. Slutredovisning ska ske . Trafikanalys kommer också att rapportera till regeringen inom ramen för uppdraget. För den senaste rapporten se Marknadsöppningar i kollektivtrafiken utvärderingsplan 20112014, 2011:4. Se även avsnitt 3.5 och 3.6 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. öppnades den lokala flygtrafikledningstjänsten för konkurrens då den nya luftfartslagen (2010:500) trädde i kraft. Detta ger legala förutsättningar för att exempelvis en flygplats ska kunna upphandla flygtrafiktjänsten i flygplatsens närområde från andra aktörer än . Alla som ägnar sig åt flygtrafikledning måste uppfylla de säkerhetskrav som gäller. tillsattes en utredare för att bl.a. utreda hur ska organiseras för att kunna hantera de förändringar på flygtrafiktjänstområdet som har genomförts successivt i och inom EU. Enligt utredarens betänkande som presenterades , Färdplan för framtiden en utvecklad flygtrafiktjänst (SOU 2012:27), bör roller renodlas genom att den konkurrensutsatta verksamheten 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 särredovisas och bolagiseras under verkets egen förvaltning. Utredaren föreslår även att Transportstyrelsen får i uppdrag att göra en nationell bedömning av behovet av flygledarutbildning, att övervaka tillträdet till infrastruktur samt att redovisa hur utfärdandet av lokal flygledarbehörighet ska regleras. Se mer under avsnitt 3.6 utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringens mål är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som kommer elkonsumenterna tillgodo. Arbetet med en gemensam nordisk och europeisk slutkundsmarknad fortsätter. Målet är att harmonisera regler så att barriärerna för elhandlarna att verka i de olika länderna minimeras. antog regeringens proposition Tredje inremarknadspaketet för el- och naturgas vissa genomförandeåtgärder (prop. 2011/12:77, bet. 2011/12:NU22, rskr 2011/12:231). I propositionen föreslås bl.a. att vissa vertikalt integrerade samriskföretag på elrespektive naturgasmarknaden ska vara skyldiga att upprätta en övervakningsplan i syfte att förhindra diskriminerande och konkurrensbegränsande beteende. ska också på förhand godkänna att avtalsvillkor som en koncessionsinnehavare uppställer för tillträde till ledning är objektiva och icke-diskriminerande. Motsvarande förhandsgodkännande gäller tariffer för tillträde till förgasningsanläggningar. har antagit regeringens proposition Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålliga energisystem (prop. 2010/11:153, bet. 2011/12:NU4, rskr. 2011/12:45). Propositionen syftar till att stärka elkonsumenternas ställning på elmarknaden. kan fem miljoner elkunder få timvis mätning utan merkostnad. Detta ger kunder större möjligheter att delta på marknaden och reagera på prissignaler. Regeringen har gett och i uppdrag att utreda möjligheten att avreglera mätarmarknaden respektive marknaden för energitjänster. Uppdragen ska redovisas respektive . Regeringen har också uppdragit åt att se över nätföretagens tariffstruktur i syfte att underlätta introduktionen av förnybar elproduktion och förbättrad energieffektivisering. Dessa åtgärder syftar till en förbättrad elmarknad till nytta för konsumenterna. Regeringen presenterade fyra förslag på åtgärder för att stärka konsumentens och spillvärmeföretagens position på fjärrvärmemarknaden. Regeringen har gett i uppdrag att utarbeta en modell för prisförändringsprövning, för ett reglerat tillträde till fjärrvärmenäten och utarbeta ett förslag till likabehandlingsprincip. Regeringens målsättning är att stärka den enskilde konsumentens ställning på fjärrvärmemarknaden och att leverantörer av spillvärme och andra fjärrvärmeproducenter i ökad utsträckning bör få möjlighet att leverera till fjärrvärmenäten, så att resurserna utnyttjas mer effektivt. Se även avsnitten 2.4.1, 2.4.2, 2.4.4 och 2.4.5 under utgiftsområde 21 Energi. Hur en väl fungerande konkurrens ska uppnås inom avfallsområdet är och har varit föremål för diskussioner. Det gäller bl.a. vilket avfall som ingår i verksamheters hushållsavfall och vilket avfall som faller utanför definitionen och därmed utanför det kommunala monopolet. Dagens reglering skapar en oklar rättslig situation såväl för företag som för kommuner. Regeringen beslutade att en särskild utredare ska göra en allmän översyn av avfallsområdet, Särskild utredare för översyn av avfallsområdet (dir. 2011:66 och dir. 2012:33). I utredningsuppdraget ingår bl.a. att utreda och föreslå hur ansvaret för insamling och omhändertagande av näringslivets hushållsavfall m.m. bör utformas. Utredaren ska beakta tidigare utarbetade förslag, konkurrensaspekter samt att utformningen medger en effektiv samordning med övrigt avfall som uppkommer i verksamheterna. Uppdraget ska redovisas . Se även avsnitt 3.7 under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. (2010:900) kan bidra till att uppnå en effektiv konkurrens på bygg- och bostadsmarknaden och regeringen bedömde i budgetpropositionen att det finns anledning att närmare utreda hur tillämpningen av regelverket fungerar och vilka effekter som har uppnåtts utifrån ett konkurrensperspektiv. Regeringen beslutade om ett uppdrag till att i samverkan med analysera konsekvenser och uppnådda effekter av reglerna om att en god ekonomisk tillväxt och effektiv konkurrens ska främjas vid kommunernas planläggning. Dessa regler har gällt . I uppdraget ingår att studera vilka effekter lagändringen har haft på utformningen av kommunala översiktsplaner och detaljplaner samt på beslut om bygglov och förhandsbesked. Uppdraget ska redovisas . Kommunernas markanvisning i anslutning till planprocessen är också av betydelse för en effektiv konkurrens. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att beskriva och utvärdera den kommunala markanvisningsprocessen för bostadsbyggande. Uppdraget ska redovisas senast . En särskild utredare ska göra en översyn av bestämmelserna om genomförande av detaljplan, Översyn av bestämmelserna om genomförande av detaljplan (dir. 2011:104). Syftet är att åstadkomma en tydlig, effektiv och transparent plangenomförandelagstiftning, som också bidrar till en effektiv konkurrens inom bygg- och anläggningssektorn. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag senast . Se även avsnitt 4.5 under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. En förutsättning för väl fungerande marknader är att konsumenter kan bedöma och jämföra olika erbjudanden och därigenom fatta väl avvägda beslut. Utredningen om framtidens stöd till konsumenter, har bl.a. haft i uppdrag att se över det befintliga stödet till konsumenter i fråga om rättigheter och skyldigheter samt val av produkter på konsumentmarknaderna. Utredningen presenterade sitt slutbetänkande Konsumenten i centrum ett framtida konsumentstöd (SOU 2012:43) . Se även avsnitt 5.4 och 5.5 under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. anordnade en konferens och presenterade en antologi med temat The and of Consumer Protection. Frågor som togs upp var behovet av väl informerade konsumenter och hur företag kan utnyttja en situation där konsumenterna inte har 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Vissa konsumenter tar själva reda på fakta, medan många litar till leverantörens ord. Andra frågor var konsumentens informationsunderläge och hur företag på olika sätt kan dölja de faktiska och slutliga kostnaderna vid ett köp av en vara eller tjänst. Inom konkurrensregler utgör bestämmelserna om statligt stöd en central del. Den grundläggande statsstödsbestämmelsen finns i artikel 107.1 i EUF-fördraget, vilken stadgar att statligt stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den inre marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Huvudprincipen är att offentligt stöd till näringslivet är förbjudet, men det finns ett antal undantag. Den pågående finansiella och ekonomiska krisen har inneburit att statsstödsfrågorna fått en ökad betydelse, inte minst då flera medlemsstater funnit det nödvändigt att vidta en budgetrestriktiv hållning. spelade de tillfälligt utökade möjligheterna att medge statligt stöd till banker en väsentlig roll för att behålla finansiell stabilitet. De tillfälliga statsstödsreglerna har gradvis trappats ner och upphörde att gälla . aviserade ett arbete med att förenkla tillämpningen av statsstödsreglerna. Detta genom ett ökat fokus på de stöd som mest riskerar att snedvrida konkurrensen som tillväxtfrämjande åtgärder, som t.ex. innovationsstöd, ska premieras. Detta ligger väl i linje med kommissionens mål mindre men bättre riktat statligt stöd, en linje som regeringen stödjer. Den allmänna målsättningen inom ramen för gällande statsstödsregler är att rikta stödgivningen inom EU mot uttalade marknadsmisslyckanden. I fråga om beloppsmässigt mindre stöd har kommissionen tagit fram särskilda gruppundantag, vilka regeringen har valt att tillämpa i ökad utsträckning, vilket minskat den administrativa bördan såväl hos företag som hos myndigheter. fortsatte arbetet med översynen av ett flertal av de regelverk som kommissionen har beslutat om på området för statligt stöd. Översynen avsåg bl.a. reglerna för ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, varvs- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 stödsriktlinjerna samt reglerna för att rädda och omstrukturera företag i svårigheter. Vidare har ett arbete inletts med att revidera gällande EU- regelverk för stöd till FoU och innovation, vilket är av väsentlig betydelse för att uppnå regeringens innovations- och klimatomställningsmål. inledde kommissionen ett arbete med att ta fram nya regionalstödsriktlinjer då de nu gällande löper ut . Ett försenat förslag från kommissionen om att kunna lämna kompensation till elintensiva företag inom några utvalda sektorer för ökade kostnader relaterade till EU, ETS (systemet för handel med utsläppsrätter), presenterades och blev mycket omdiskuterat och ett beslut om riktlinjer fattades . Europeiska kommissionen har antagit ett reviderat paket med EU-regler om statligt stöd för bedömning av offentligfinansierad kompensation för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Det nya regelverket klargör viktiga principer för statligt stöd och introducerar en mångsidig och proportionell metod med enklare regler för sådana tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som är små, lokala eller har ett socialt syfte, som konkurrensaspekterna kommer att beaktas bättre i större ärenden. Kommissionen har hanterat ett flertal statsstödsklagomål som rör medlemsstaten . Merparten av klagomålen avser påstått olagligt statligt stöd från kommuner till företag. En statlig utredning lämnade ett förslag på nya processuella regler för att säkerställa att reglerna för statligt stöd får ett effektivt genomslag i (SOU 2011:69). Förslaget bereds inom . Som ett led i regeringens arbete för att minska koldioxidutsläppen ingår att öka andelen förnybara energikällor. Eftersom utvecklingen av sådana är förenade med stora kostnader och risker har regeringen prioriterat statliga stöd till bl.a. demonstrationsanläggningar avseende andra generationens biodrivmedel samt investeringsstöd för vindkraft och solenergi. Det övergripande syftet är att snabba på utvecklingen mot ett fossilfritt energisystem. godkände kommissionen statligt stöd till fyra olika demonstrationsanläggningar, bl.a. världens största vågkraftspark utanför . Ett annat prioriterat område för statliga stödinsatser är forskning, ut- veckling och innovation där regeringen ökat de statliga stöden i brist på privat finansiering. Regeringen anser att ändamålsenliga statsstödsregler gynnar det svenska näringslivet. Det är väsentligt att Europeiska kommissionen fortsätter att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta regelverk inom hela EU. Utan kommissionens strikta granskning skulle sannolikheten för protektionism och snedvriden konkurrens öka genom en statsstödsspiral där medlemsstaterna för att säkerställa nationell konkurrenskraft stöder ineffektiva företag. En sådan statsstödsspiral skulle skada europeisk konkurrenskraft på lång sikt och på kort sikt vara särskilt skadlig för mindre exportberoende medlemsstater som . Transparens är en väsentlig del av statsstödsreglerna. I slutet av publicerar kommissionen uppgifter om hur mycket statligt stöd varje medlemsstat lämnat närmast föregående år i enlighet med . Enligt data som kommissionen publicerade har rapporterat att statligt stöd till ett värde av (motsvarande av BNP) lämnats i enlighet med . Totalt lämnade samtliga EU:s 27 medlemsstater i stöd till företag . Detta exkluderar dock de särskilda åtgärder som vidtagits med anledning av den finansiella krisen, såsom bankgarantier. Merparten av det svenska statliga stödet avsåg stöd för miljöfrämjande åtgärder (), främst nedsättningar inom energiskatteområdet. Betydande satsningar har även gjorts för att stödja regional tillväxt samt forskning, utveckling och innovation inom näringslivet. Tillsyn och viss förvaltning m.m. Minerallagen, miljökvalitetsmål och miljösäkring Inom geologiska undersökningar (SGU) finns det särskilda beslutsorgan Bergsstaten som har till uppgift att handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av enligt minerallagen (1991:45). beviljade Bergsstaten 202 undersökningstillstånd och två bearbetningskoncessioner. Antalet gruvor med koncession var 17 stycken varav 15 stycken metallgruvor och två icke-me- tallgruvor (leror). Sammanlagt fanns 1 139 gällande undersökningstillstånd. SGU svarar för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet inom vilket det också åligger myndigheten att verka för en god hushållning med naturgrus. SGU har arbetat tillsammans med täktindustri och länsstyrelser kring frågan om ersättningsmaterial för naturgrus. Arbetet har publicerats i en rapport om ersättningsmaterial för naturgrus och rekommendationer för användningen av naturgrus. SGU bidrar också till att preciseringen om efterbehandling av förorenade områden inom miljökvalitetsmålet Giftfri miljö nås. SGU disponerar inom detta verksamhetsområde medel via Na- turvårdsverket för att genomföra utredningar, undersökningar och åtgärder på områden som förorenats av statliga organisationer som inte längre finns kvar. Totalt har drygt 120 objekt identifierats varav ett 30-tal har inventerats och ansvarsbedömts. SGU kan också gå in som operativ huvudman och statlig genomförandemyndighet för utredningar och åtgärder där ansvar saknas enligt , och där en kommun inte själv har möjlighet att vara huvudman. Nio kommuner har inkommit med en sådan begäran om ett åtagande av huvudmannaskap. I åtta av fallen har myndigheten åtagit sig huvudmannaskapet. SGU förvaltar även anläggningar och egendom som tidigare använts för statens civila beredskapslagring av olja. Ett långsiktigt program för miljö- och funktionskontroll bedrivs nu för att säkerställa att de anläggningar som SGU förvaltar inte orsakar skada eller olägenhet för människor och miljö. Elsäkerhetsverksamheten bedrivs för att förebygga skada på person och egendom, orsakad av elektricitet samt störningar inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) och att bygga upp och upprätthålla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektriskt materiel. Inom elsäkerhetsområdet har utarbetat fyra nya föreskrifter, varav två rör området marknadskontroll och handlar om krav för elstängsel och krav på elektriska egenskaper för leksaker. De andra två föreskrifterna gäller starkströmsanläggningar varav den ena innehåller krav som ska uppfyllas i samband med anmälan om att en kontaktledning ska tas i bruk. Den andra av föreskrifterna gällande starkströmsanläggningar rör ansökan om drift- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har vidare reglerat vilka uppgifter som ska lämnas i samband med anmälan och underlättat inlämningen av uppgifter genom att tagit fram en e-tjänst. Vad beträffar standardiseringsverksamheten har fortsatt att delta i och drivit frågor inom den nationella och internationella standardiseringen. Ansvaret för elanläggningstillsynen omfattar cirka 5,2 miljoner elanläggningar, varav cirka 900 000 (0,9 miljoner) arbetsställen och cirka 4,3 miljoner bostäder. har tillsyn av elektriska anläggningar ökat med jämfört med föregående år och insatserna effektiviserats vilket resulterat i att fler anläggningar kunnat förbättras från elsäkerhetssynpunkt. har tillsynsansvar över cirka 100 000 produkttyper på den svenska marknaden. Tillsynen på elmaterielområdet genom marknadskontroll har resulterat i att produkter med allvarliga elsäkerhets- eller EMC-brister har fått försäljningsförbud. Som exempel kan nämnas flera olika typer av energieffektiva LED- lampor som orsakar EMC-störningar. Resultatet från verkets marknadskontroll visar att det finns ett betydande antal produkter med elsäkerhets- eller EMC-brister på marknaden. har till uppgift att handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet, att pröva frågor om disciplinära åtgärder samt att ansvara för att god revisorssed och god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. Nämnden ska också följa den internationella utvecklingen inom revisionsområdet och i vissa fall samarbeta med utländska motsvarande organ, särskilt inom EES-området. verksamhet syftar till att upprätthålla förtroendet för revisorers verksamhet och för auktorisationssystemet för att på så sätt bidra till att olika intressenter har tillgång till trovärdig ekonomisk information om företags redovisning och förvaltning. Målen för verksamhet avseende anordnande av prov för revisorsexamen och högre revisorsexamen samt handläggningstiderna för disciplinärenden och beslut om godkännande, auktorisation, registrering och förhandsbesked har uppfyllts . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Nämnden avgjorde 108 disciplinärenden , vilket är en viss nedgång jämfört med . Tillsynsverksamheten innefattar periodiskt återkommande kvalitetskontroll, systematisk och uppsökande tillsyn (SUT), disciplinärenden samt förhandsbesked. Den periodiskt återkommande kvalitetskontrollen och SUT-verksamheten är de viktigaste instrumenten för att planmässigt utöva tillsyn med inriktning mot revisionskvalitet. Särskilt SUT-verksamheten ger möjligheter att finna och ingripa disciplinärt mot revisorer som arbetar på ett felaktigt sätt. Om det i ett SUT-ärende uppdagas allvarliga brister i en revisors verksamhet överförs ärendet till ett disciplinärende. Regeringens övergripande mål om att föra till full sysselsättning förutsätter att det skapas fler jobb i fler och växande företag. Ur ett näringspolitiskt och samhällsekonomiskt perspektiv är det därför av central vikt att företagen ges goda ramvillkor eftersom ett gynnsamt företagsklimat utgör grunden för konkurrenskraft och tillväxt i landet. Olika internationella undersökningar pekar på att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar och ramvillkor i förhållande till omvärlden. I (GCR) jämförs och analyseras ett stort antal indikatorer för konkurrenskraft i drygt 130 länder och presenteras i The Global Competitiveness Index (GCI). har placerat sig mellan en andra och en fjärde plats i fråga om mest konkurrenskraftiga land av runt 140 länder som ingår i undersökningen. hamnade på tredje plats av totalt 142 länder, strax efter och . I Doing Business 2012 Doing business in a more transparent world ligger på fjortonde plats av 183 jämförda länder. Bland indikatorerna som används som underlag för rankingen kan nämnas start och nedläggning av näringsverksamhet, betalning av skatter och kapitalförsörjningsmöjligheter. I () The World Competitiveness Scorebord 2012 rankas som den femte mest konkurrenskraftiga ekonomin av 59 jämförda länder. , , och är de länder som rankas högre än . Flera viktiga frågor avseende ramvillkor för företag har också behandlats inom ramen för Small Business Act. För att bibehålla och utveckla den svenska konkurrenskraften är det viktigt att kontinuerligt förbättra de villkor och förutsättningar under vilka företagen verkar. Ett viktigt led i detta är uppdraget till (dir. 2011:1) att se över företagsbeskattningen. Uppdraget syftar till att ur ett mer långsiktigt perspektiv lyfta vissa skattefrågor kopplade till tillväxt, företagande och konkurrenskraft. Vid sidan av kommitténs arbete har regeringen ansett att det finns skäl att ytterligare se över möjligheterna till nya reformer för att förbättra näringslivsklimatet och stärka konkurrenskraft. Regeringen har i denna proposition identifierat ett antal skatteåtgärder som förbättrar villkoren för företagande och investeringar i bl.a. införandet av ett investeraravdrag, en sänkning av bolagsskatten och expansionsfondsskatten, förenklade regler vid nedsättning av egenavgifter, samt ytterligare utredningar för att stärka rättssäkerheten vid beskattningen. Dessutom avser regeringen att se över: