prop · H0031d24 · 2012-09-20 00:00:00 — En slutrapport överlämnades . inkom ansvariga myndigheter med rapporter om arbetet med etableringsreformen. I regleringsbreven gav regeringen flera uppdrag kring genomförandet av reformen. Arbetsförmedlingen, länsstyrelserna och ska, efter samråd med kommuner och landsting, föreslå och genomföra åtgärder för att utveckla och effektivisera arbetet med att skapa beredskap och kapacitet för bosättning och den faktiska bosättningen av nyanlända invandrare. Detta uppdrag redovisades . Arbetsförmedlingen, , och , ska i samråd med Kommuner och Landsting, utveckla och förbättra samverkan och samordningen i etableringsprocessen för nyanlända, avseende ansvar och roller för socialt stöd, ersättningar som är väsentliga för den nyanländes försörjning, landstingens medverkan i etableringsprocessen samt samverkan och samordning på lokal nivå. , och Arbetsförmedlingen ska i samverkan analysera orsakerna till långa handläggningstider i vissa folkbokföringsärenden som avser nyanlända invandrare som omfattas av etableringsreformen. Myndigheterna ska föreslå och vidta åtgärder i syfte att påskynda folkbokföring. Myndigheterna ska redovisa resultatet av dessa uppdrag senast . Med anledning av de ökade ledtiderna i bosättningen gav regeringen länsstyrelserna i uppdrag att bidra till en intensifierad dialog mellan kommuner och ansvariga statliga myndigheter i syfte att på kort sikt finna vägar för hur bosättning och mottagande av nyanlända invandrare kan ske snabbare än . Uppdraget som genomförts i samarbete med Arbetsförmedlingen och och efter samråd med Kommuner och Landsting, redovisades . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Vid utgången av hade Arbetsförmedlingen tagit emot ca 10 700 personer inom etableringsreformen. Av dessa har 2 500 personer skrivits in . Den största andelen, , utgörs av personer som vistats i så kallat eget boende som asylansökan prövats. Nyanlända som vistats i Migrationsverkets anläggningsboenden asylansökan prövats utgör . var mediantiden från tidpunkten för beviljat uppehållstillstånd till tidpunkten för beslut om etableringsplan för personer boende i eget boende. Mediantiden för personer boende i anläggningsboende var och 2012. hade av de nyanlända som haft etableringsplan deltagit i arbetsförberedande insatser, t.ex. av hälsofrämjande och sociala aktiviteter, eller arbetsmarknadspolitiska program. Kvinnor deltog i dessa insatser i något mindre utsträckning än män och ledtiderna i etableringsprocessen var generellt något längre för kvinnor än för män. Andelen som haft etableringsplan som deltagit i sfi och samhällsorientering var . An- delen nyanlända som deltar i dessa insatser ökar ju längre individerna har haft etableringsplan. Av dem med etableringsplan som överstigit hade deltagit i sfi och i samhällsorientering. av de som omfattas av etableringslagen är . De allra flesta som omfattas av etableringslagens målgrupp har haft rätt till en etableringsplan. är det enbart av de nyanlända i målgruppen som inte har haft rätt till en etableringsplan på grund av att den fysiska eller psykiska prestationsförmågan bedömts vara , att individen inte kunnat styrka rätten till plan eller att individen studerar i gymnasieskolan. utbetalades etableringsersättning till drygt 9 500 personer, varav något fler män än kvinnor. Etableringstillägg utbetalades till ca 2 000 hushåll med hemmavarande barn. Cirka 1 900 ensamstående utan hemmavarande barn fick bostadsersättning. Antalet tillgängliga etableringslotsar har ökat kontinuerligt sedan etableringsreformen trädde i kraft och fanns det 200 lotsföretag med verksamhet på 870 verksamhetsadresser. Lotsföretagen varierar vad gäller storlek, bolagsform och branschinriktning. Andelen nyanlända med etableringslots ökar och fram hade av de nyanlända med en etableringsplan valt en lots. Statskontorets bedömer i sin rapport av nyanlända En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen (2012:22) att arbetsmarknadsperspektivet i nyanländas etablering har stärkts i och med reformen. Utbudet av insatser till nyanlända har blivit mer likvärdigt genom det statliga ansvaret. Arbetsförmedlingens och kartläggning av de nyanländas bakgrund ger ett bra underlag för individuellt utformade aktiviteter. Statskontorets övergripande bedömning är att myndigheterna och kommunerna behöver förstärka samordningen av sina verksamheter för att syftet med etableringsreformen ska kunna uppfyllas. De problem Statskontoret identifierar i etableringsprocessen är att många insatser inte är tillräckligt anpassade efter målgruppens förutsättningar och behov, att många nyanlända inte får en etableringsplan efter beviljat uppehållstillstånd och att det fortfarande finns vissa problem avseende försörjningen i inledningsskedet av etableringsprocessen. Statskontoret bedömer också att de ekonomiska incitamenten i reformen inte är tillräckligt tydliga för att påskynda nyanländas etablering på arbetsmarknaden, eftersom nyanlända kan neka erbjudet arbete utan att det medför några ekonomiska konsekvenser för individen. Staten tecknar genom länsstyrelserna överenskommelser med kommunerna om mottagandet av flyktingar, skyddsbehövande och deras anhöriga. fanns överenskommelser med 257 kommuner, jämfört med 267 kommuner . Totalt omfattade överenskommelserna 13 000 platser. Enligt statistik blev knappt 13 300 personer kommunmottagna . Personerna togs emot i 286 kommuner. togs 15 000 personer emot i 282 kommuner. Av de mottagna var 1 900 kvotflyktingar, drygt 4 900 kom från Migrationsverkets anläggningsboenden, 4 300 från s.k. eget boende och 2 000 var anhöriga. Av samtliga mottagna var kvinnor jämfört 2009. Andelen anhöriga var jämfört 2009. Minskningen beror huvudsakligen på skärpta krav på identitetshandlingar vid ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning. I tabell 3.11 framgår omfattningen av mottagandet av nyanlända och prognosen för perioden 20122016. till slut hade drygt 5 800 nyanlända begärt hjälp med bosättning av Arbetsförmedlingen. Av dessa vistades i anläggningsboende och vistades i eget boende. Arbetsförmedlingen anvisade plats för bosättning till knappt 2 700 personer. januari tog Arbetsförmedlingen emot anmälan om behov av hjälp med bosättning från drygt 2 000 personer. Totalt anvisades knappt 1 700 personer boende. var mediantiderna mellan uppehållstillstånd och anvisning för personer i anläggningsboende och för personer i eget boende. var motsvarande ledtider . Antalet personer med uppehållstillstånd som var inskrivna i Migrationsverkets anläggningsboende ökade från drygt 1 000 personer till drygt 2 600 personer . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.11 Mottagna nyanlända åren 20012016 Statlig ersättning för flyktingmottagande till kommuner och landsting Ersättning till kommuner och landsting för flyktingmottagande lämnades enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. för personer som mottagits före . Enligt denna förordning fick kommunerna en schablonersättning på för personer , för personer och för personer . Personer som mottogs efter omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. De får etableringsersättning och etableringsinsatser via Arbetsförmedlingen. För denna grupp får kommunen ersättning enligt förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Schablonersättningen betalas ut och ska täcka kommunens kostnader för sfi, tolkar, praktisk hjälp och informationsinsatser vid inflyttningen, samhällsorientering, särskilda insatser inom skola, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg, m.m. var schablonersättningen för personer upp till och för personer . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 den nya schablonersättningen betalas ut . Kommuner som har överenskommelse om flyktingmottagande får också en grundersättning på tio prisbasbelopp , vilket innebar 2011. För personer som har en sjukdom eller funktionsnedsättning vid mottagandet, får kommunen även ersättning för ekonomiskt bistånd. Ersättning betalas även för mottagande av ensamkommande barn, dvs. barn som kommer utan vårdnadshavare . Ersättning för ensamkommande barn betalas ut enligt tre olika ersättningsformer som längst till och med . Kommunen får för särskilt överenskomna platser. Kommunen kan dessutom få ersättning för faktiska kostnader för barn och ungdomar som vistas på institution. Kommunen kan dessutom få kostnadstäckning för ekonomiskt bistånd till dem som går i gymnasieskolan. Kostnaderna för ensamkommande barn har ökat . Orsaken är främst att antalet ensamkommande barn som sökt och beviljats uppehållstillstånd har ökat. Kommunen får också, efter ansökan till , ersättning för betydande särskilda kostnader för insatser för personer eller familjer som har särskilda behov eller extraordinära kostnader, som t.ex. vårdinsatser. Dessutom betalas ersättning för bostadsanpassning, assistansersättning m.m. i de fall dessa kostnader uppgår till mer än . Full kostnadstäckning lämnas för vårdkostnader för sjukdomar och skador personen hade vid mottagandet. Ersättning med per person betalas för hälsoundersökning som görs från kommunmottagandet. Kommunen får även extra ersättning för dem som mottogs under 20072010 för att påskynda etableringen på arbetsmarknaden. I tabellen nedan framgår utbetald ersättning för 20092011. Tabell 3.12 Utbetalda ersättningar 20092011 Extra ersättning mottagna 2010 Ersättning för initialt ekonomiskt bistånd Ers för ekonomiskt bistånd mm Ers för ensamk. Extra ers mottagna 2007 till 2009 Nyanlända som omfattas av flyktingmottagande kan ansöka om hemutrustningslån. Lånen kan exempelvis användas till möbler och köksutrustning. ansvarar för hanteringen av dessa lån. bosatte sig 13 700 barn och vuxna i landets kommuner inom ramen för flyktingmottagandet. Antalet låntagare var 4 800 personer. De fick låna sammanlagt jämfört med då 5 900 låntagare beviljades lån med sammanlagt . Minskningen beror främst på en minskning av antalet kommunmottagna (tabell 3.11). Antalet lån som slutbetalades var 5 000, vilket är en ökning jämfört med då antalet var 4 300. Den utestående fordran för hemutrustningslånen uppgick till . Fordran fördelas på 56 532 lån till 77 000 låntagare. Det inbetalade beloppet inklusive räntor var 2011. Det är en ökning med jämfört med vilket främst förklaras av ett intensifierat arbete med att återkräva lån som förfallit. De som har betalningssvårigheter kan ansöka om anstånd med betalning. Den möjligheten använde sig av låntagarna av 2011, vilket var ungefär samma andel som 2010. Låntagare som bedöms sakna förutsättningar att betala tillbaka sina lån kan få dem efterskänkta. Det handlar främst om äldre låntagare som saknar inkomst. En viss del av lånen efterskänks på grund av sjukdom eller dödsfall. efterskänktes ca 1 000 lån motsvarande inklusive räntefodringar. Handläggningstiden efter att ansökan kommit till är enbart . Den totala handläggningstiden inklusive hantering hos kontaktpersonerna är . Låneansökningarna sker via 1 700 godkända kontaktpersoner som är tjänstemän hos kommunen, Arbetsförmedlingen eller . En försöksverksamhet med sfi-bonus pågick till utgången av 2011. Verksamheten genomfördes i 13 kommuner. Dessa kommuner tillfördes bidrag för kvalitetshöjande insatser inom sfi. En nationell sfi-bonus infördes . Målsättningen med sfibonusen är att förkorta tiden i sfi för att deltagarna snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Sfi-bonus kan lämnas med olika belopp i tre nivåer till den som har deltagit och uppnått betyget godkänt resultat från det datum då utbildningen startade. Målgruppen för sfibonusen är vissa nyanlända invandrare som deltar i sfi. Gäststuderande och arbetskraftsinvandrare omfattas inte av bonusen. Kommunerna ansöker om kostnadstäckning för kostnader i samband med utbetalning av sfi-bonusar i efterhand . har endast en mindre del av anslagna medel utbetalats. Enligt beviljades totalt 3 900 ansökningar om sfi-bonus och myndigheten ersatte kommunerna med för utbetalda bonusbelopp och administrativa kostnader för sfi-bonus. Antalet beviljade bonusar på hel nivå var 2 000. På halv nivå beviljades 720 bonusar och på två tredjedels nivå beviljades 1 160 bonusar. Enligt Statens skolverks slutrapport om försöksverksamheten med sfi-bonus som lämnades beviljades totalt 1 000 bonusbelopp , varav var hel bonus, var två 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 tredjedels bonus och halv bonus. Flest utbetalningar gjordes i , följt av , , och . Kommuner med fler elever tenderade att betala ut fler bonusar, även om mönstret inte var entydigt. Det framgår att elever som klarat D-kursen, som är den högsta nivån, är överrepresenterade bland de elever som erhållit sfi-bonus. ersatte kommunerna som deltog i försöket med sammanlagt . Det går ännu inte att se några tydliga effekter av införandet av sfi-bonusen. och utbildningspolitisk utvärdering kommer att redovisa sin utvärdering av försöksverksamheten . Samhällsorientering ingår som en obligatorisk del av nyanländas etableringsplan och utgör en viktig del i etableringsreformen. Syftet med samhällsorienteringen är att underlätta de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Samhällsorienteringen ska ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fortsatt kunskapsinhämtande. Innehållet i samhällsorienteringen regle- ras i förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. trädde en ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter i kraft. Ändringen innebär ökade möjligheter för kommuner att samverka kring samhällsorienteringen, kommunernas skyldigheter enligt lagen om offentlig upphandling påverkas inte. blev det möjligt för Arbetsförmedlingen att ersätta kostnader för resor till sfi och samhällsorientering. Kostnader får ersättas till den del de överstiger eller kostnaden för normal dagpendling på orten. Länsstyrelserna ska följa upp verksamheten och främja och stödja samarbete mellan kommunerna. Enligt länsstyrelserna är den största utmaningen i arbetet med samhällsorientering att kvalitetssäkra arbetet utifrån förordningens intentioner om dialog och delaktighet. Enligt förordningen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska samhälls- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 orienteringen normalt vara avslutad från det att etableringsplanen upprättats. Enligt Arbetsförmedlingens statistik avseende hade av dem som haft en etableringsplan ännu inte tagit del av samhällsorienteringen. Särskilt stort är problemet för dem som ännu inte blivit kommunplacerade. Nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare Det tar betydligt för utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden jämfört med för utrikes födda män. Ett viktigt steg för att öka utrikes födda kvinnors arbetskraftsdeltagande är etableringsreformen, som är utformad för att öka förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. Lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare omfattar dock inte alla utrikes födda kvinnor. En del av de kvinnor som kommit som anhöriginvandrare och som inte ingår i målgruppen för etableringslagen, har ett liknande etableringsmönster som de som omfattas av etableringslagen. Regeringen gav därför en särskild utredare (dir. 2011:88) i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka arbetskraftsdeltagandet och påskynda etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare. Utredaren ska undersöka om det finns behov av särskilda åtgärder för att säkerställa att den grupp som inte omfattas av etableringslagen också får del av insatser som påskyndar etableringen i arbete och ordinarie utbildning, och vid behov föreslå lämpliga åtgärder. Utredaren ska också undersöka om de åtgärder som erbjuds kvinnor som omfattas av etableringslagen är ändamålsenliga. Utredaren ska även föreslå åtgärder som ökar möjligheterna för nyanlända utrikes födda män och kvinnor att kombinera föräldraskap med arbete och deltagande i etableringsinsatser. redovisade utredningen en kartläggning av uttaget av föräldrapenning bland nyanlända utrikes födda kvinnor och män (SOU:2012:9) Förmån och fälla nyanländas uttag av föräldrapenning. I delbetänkandet konstateras att föräldrapenningens nuvarande regelverk möjliggör ett långvarigt och intensivt uttag av föräldra- penning även för barn som är äldre när de kommer till , vilket kan medföra att etableringen på arbetsmarknaden blir försenad, se Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Utredningens slutgiltiga förslag ska redovisas . Etableringsreformen infördes och är därmed fortfarande i ett uppbyggnadsskede. Det är för tidigt att dra slutsatser om reformens effekter, men det finns uppföljningar som ger viktiga indikationer. Etableringsreformen har inneburit att de nyanlända kommer i kontakt med Arbetsförmedlingen och erbjuds arbetsförberedande insatser snabbare . Arbetsmarknadsperspektivet i introduktionen av nyanlända har förstärkts. Enligt regeringens bedömning är Arbetsförmedlingens insatser dock inte alltid tillräckligt anpassade efter målgruppens förutsättningar och behov. Reformen omfattar många ansvariga aktörer. En avgörande förutsättning för genomförandet är ett väl fungerande samarbete mellan samtliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå. Ansvariga aktörer har bedrivit ett intensivt genomförande- och utvecklingsarbete, såväl inom den egna organisationen som i samverkan med varandra. Regeringen ser positivt på det arbete som bedrivs inom ramen för samverkansdelegationen. Enligt Statskontorets bedömning samverkar aktörerna i gemensam riktning i enlighet med etableringsreformens syfte, men det är nödvändigt att aktörerna stärker samordningen av insatserna i etableringsprocessen för att genomförandet av etableringsreformen ska bli framgångsrikt. Regeringen delar denna bedömning. Etableringsreformen har medfört en utökad målgrupp för bosättning då personer i eget boende numera har rätt till hjälp med bosättning upp efter beslut om uppehållstillstånd. Den utökade målgruppen tillsammans med en ökad andel som bor på anläggningsboende , har inneburit att antalet som anmält behov om hjälp med bosättning varit betydligt högre än 2010. Mottagningskapaciteten i landets kommuner har dock inte ökat i samma utsträck- ning som behovet, varför ledtiderna i bosättningen har ökat. Detta är ett stort problem eftersom det är svårt för individen att påbörja framgångsrika etableringsinsatser innan bosättningsfrågan är löst. Verksamheten med samhällsorientering är fortfarande under uppbyggnad och andelen som tagit del av samhällsorienteringen ökar med tiden i . En förklaring till att förordningens intention om att samhällsorienteringen ska genomföras i inte uppfylls, är att kommunerna avvaktar med kursstart i väntan på fler deltagare, i synnerhet fler deltagare med samma språk. Den lagändring som trädde i kraft och syftar till att kommunerna ska kunna samverka med varandra i fråga om samhällsorientering, förväntas leda till att kommunernas praktiska möjligheter att tillhandahålla samhällsorientering förbättras. Förslaget om utvidgad målgrupp för samhällsorientering, som regeringen avser att lämna en proposition om, kan också bidra till att det blir fler deltagare och möjlighet till ökad stabilitet i verksamheten. Det tar fortsatt för många nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. I många fall har de nyanlända som omfattas av etableringsreformen och vissa grupper av övriga nyanlända liknande etableringsmönster. Det gäller särskilt för kvinnor som kommer som anhöriginvandrare. Det utvecklingsarbetet gick in i en ny fas efter att förordningarna om urbant utvecklingsarbete och de lokala utvecklingsavtalen upphört /2012. inriktas det utvecklingsarbetet på utvärdering, kunskapsinhämtning, kunskapsutbyte och kunskapsspridning. De kommuner som får detta kunskapsstöd har stadsdelar som präglas av låg förvärvsfrekvens, högt uttag av försörjningsstöd och låg behörighet till gymnasieskolans nationella program. Regeringen utsåg nio kommuner med sammantaget 15 stadsdelar som omfattas av det utvecklingsarbetet . De aktuella kommunerna och stadsdelarna har en befolkningsmängd på minst 4 000 personer. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 De kommuner som visat intresse valdes ut utifrån tre centrala socioekonomiska variabler som tillsammans ger en bra bild av läget i stadsdelen. -Förvärvsfrekvens lägre än -Långvarigt försörjningsstöd högre än -Behörighet till gymnasieskolans nationella program lägre än Arbetsförmedlingen, och Polisen hade ett särskilt uppdrag att delta i de lokala partnerskapen och samverka med de lokala aktörerna för att tillsammans medverka till en positiv utveckling i stadsdelarna. Utvärderingar visar att Arbetsförmedlingens och uppdrag varit otydliga. Det har även framförts att myndigheternas generella individperspektiv står i strid med områdesperspektivet. Ett fortsatt samverkansuppdrag sågs därför inte som lämpligt. Detta ska dock inte tolkas som att regeringen ser samverkan som oviktigt. Många exempel på god samverkan har uppstått inom ramen för det utvecklingsarbetet och regeringen uppmuntrar alla inblandade aktörer att fortsätta utveckla detta samverkansarbete. Personer som står lång ifrån arbetsmarknaden är Arbetsförmedlingens och prioriterade målgrupp. Denna grupp är överrepresenterad i de stadsdelar som omfattas av det utvecklingsarbetet. I princip arbetar myndigheterna redan så, och har mer resurser avsatta, i de aktuella stadsdelarna. I regleringsbreven gav regeringen , (Brå) samt länsstyrelserna i , , och län i uppdrag att arbeta med det utvecklingsarbetet. arbetar främst med att bygga upp och sprida kunskap som kan bidra till positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap. medverkar också till ett ökat kunskapsutbyte mellan kommuner, länsstyrelser och andra relevanta aktörer. ska sammanställa och analysera den kunskap som inhämtats och redovisa slutsatser av det arbete som utförts i en kunskapsöversikt . Brå har i uppdrag att följa och redovisa anmälda brott på kommun- och stadsdelsnivå i de kommuner som omfattas av det utvecklingsarbetet, 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 liksom för kommuner som tidigare hade lokala utvecklingsavtal (LUA). Statistiska central- byrån (SCB) fortsätter att följa upp både de aktuella 15 stadsdelarna () och de tidigare ytterligare 23 stadsdelarna som hade lokala utvecklingsavtal genom ett antal relevanta indikatorer. De fyra länsstyrelserna i , , och län har haft i uppdrag att inrikta det utvecklingsarbetet mot de regionala utmaningar och hinder som finns när det gäller kommuners och andra aktörers arbete med att bidra till en positiv utveckling i dessa stadsdelar. Länsstyrelserna samlar relevanta aktörer till erfarenhets- och kunskapsutbyte för att tillföra ett regionalt perspektiv på det utvecklingsarbetet. SCB har publicerat aktuell statistik som uppföljning av det utvecklingsarbetet. Utvecklingen av andelen med långvarigt försörjningsstöd i de 15 URBAN-stadsdelarna, mätt som den andel av befolkningen som uppbär försörjningsstöd mer än som inte kombinerats med transfereringar, uppvisar mycket små förändringar . Den öppna arbetslösheten var 2011 i stort sett dubbelt så högt som riksgenomsnittet sett till samtliga stadsdelar som ingår i det utvecklingsarbetet, i fem av stadsdelarna högre. Dock var utvecklingen i förhållande till föregående år inte entydig. Den var positiv, d.v.s. med sjunkande arbetslöshet i hälften av stadsdelarna, och negativ eller stigande i hälften. Det fanns också stora skillnader mellan stadsdelar, även inom samma kommun. ökade förvärvsfrekvensen något i samtliga 15 stadsdelar, men från en låg nivå som låg betydligt under genomsnittet för hela riket. När det gäller behörighet till gymnasieskolans nationella program uppvisas en positiv utveckling i tio av de 15 stadsdelarna som omfattas av det utvecklingsarbetet. Analys och slutsatser av urbant utvecklingsarbete Rent statistiskt har det inte skett några stora förändringar i de stadsdelar som ingår i det utvecklingsarbetet ().