prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — Nämndens förvaltningskostnader belastar stabilitetsfonden, med undantag av kostnader för insättningsgarantiärenden som belastar insättningsgarantifonden. Regeringen har satt förvaltningskostnadstaket för till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 10.2.3 Analys och slutsatser har ett centralt uppdrag som statens finansförvaltning. Det är av största vikt att finansieringssystemet i staten fungerar väl för såväl staten som helhet som för enskilda myndigheter. Genom att samla ansvar och expertis för statens betalningar, statsskulden, garantier, lån och stöd till banker och andra kreditinstitut hos får staten en effektiv och ändamålsenlig finansförvaltning. Verksamheten inom statens internbank bedöms ha utvecklats i linje med uppsatta verksamhetsmål. Det nya ramavtalet för betaltjänster har sänkt kostnaderna för statens betalningar . Arbetet med att öka säkerheten i den statliga betalningsmodellen har fortsatt. Den årliga kundenkäten visar att myndigheterna är nöjda med internbankens tjänster och service. Regeringen lämnar en skrivelse till innehållande en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Utvärderingen görs över rullande femårsperioder, där den senaste utvärderingen avseende perioden 2011 överlämnades till . Granskningen visar att statens upplåning och skuldförvaltning fungerat väl under hela utvärderingsperioden. Den externa granskaren bedömer att uppfyller målsättningen om en kostnadseffektiv statsskuldsförvaltning. Kreditgarantier till företag i bilindustrin som söker lån från EIB har dominerat arbetet i garanti- och kreditverksamhet . I samband med konkurs infriade sitt garantilöfte till EIB om . Utlåning har skett till inom de ramar som riksdag och regering beslutat. fick även uppdraget av regeringen att handlägga ett lån till . Regeringen bedömer att garanti- och kreditverksamheten har bedrivits i enlighet med de mål och uppdrag som tilldelats. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Ytterligare förstärkning av skyddet för insättarna har införts i . Inga nya fall gällande insättningsgarantin eller investerarskyddet har uppkommit . har arbetat vidare med ett tidigare ersättningsfall inom investerarskyddet. anses ha hanterat uppgifterna i enlighet med sitt uppdrag och utifrån gällande mål. har i sin roll som stödmyndighet vidtagit åtgärder inom ramen för stödlagen, med en kvartalsvis rapportering till regeringen. bedöms ha utfört sitt uppdrag i enlighet med instruktionerna och på ett sådant sätt att det främjat stabiliteten i det finansiella systemet i . Inriktningen för statens internbank är att fortsätta arbetet med att utveckla och stärka säkerheten i statens betalningar. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att redogöra för de samlade riskerna i den statliga betalningsmodellen. ska överlämna redogörelsen till regeringen. bedrivs som tidigare nämnts enligt målsättningen att minimera kostnaderna som riskerna beaktas. Förvaltningen ska även bedrivas inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. har riktlinjerna ändrats så att refinansieringsrisken i statsskulden minskat. gör en kvantitativ analys av hur stora andelarna av de olika skuldslagen bör vara samt hur löptiden bör hanteras, med utgångspunkt i en betydligt högre respektive lägre statsskuld. Regeringen har även för avsikt att tillsätta en utredning vad gäller statspappersmarknadens funktion och betydelse för den finansiella stabiliteten. Regeringens inriktning när det gäller garantier är att fortsatt värna om de principer som utgör ramarna för garantimodellen. Den nya budgetlagen som trädde i kraft tydliggör och förstärker regleringen på området. kontoret har i uppdrag att lämna en rapport till regeringen om riskerna i statens garanti- och kreditportfölj. Analysen ska utgå från statens kreditrisk och likviditetsrisk. Arbetet för ökad harmonisering av insättningsgarantin inom EU fortsätter. Nya regler med förkortad utbetalningstid samt fastställt ersättningsbelopp har stärkt konsumenternas ställning och förutsättningarna för finansiell stabilitet i EU. Även förhandlingarna av förändringar i investerarskyddsdirektivet pågår. Förslaget innebär bl.a. krav på ex ante-fondering av medel, förändringar av ersättningsnivån samt snabbare utbetalningstid. Förhandlingarna väntas fortsätta . De två bankstödsprogrammen, garanti- och kapitaltillskottsprogrammet, stängdes för nya åtgärder . Om behov skulle uppstå kan programmen åter sättas i bruk med kort varsel. Tabell 10.5 Anslagsutveckling för 1:12 1 Motsvarar 313 764 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Administrationskostnaden för insättningsgarantin och investerarskyddet avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel. kostnader avräknas från stabilitetsfonden. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgifter tas ut för verksamheterna inom områdena garantier och krediter, statens intern- bank samt insättningsgaranti och investerarskydd. De riskavspeglande garanti- och kreditavgifterna finansieras av garantitagarna eller genom anslag på statsbudgeten. Dessa avgifter, och återvinningar från tidigare infrianden, placeras på räntebärande konton hos och ska finansiera eventuella infrianden i Riksgäldens garanti- och kreditverksamhet. De administrativa avgifter som tas ut disponeras av Riksgälden för att täcka de administrativa kostnaderna i verksamheten. Målet är att avgifterna ska täcka infrianden och administrationskostnaderna sett . Modellen ska vara finansiellt självbärande och tydligt visa vad kostnaderna för statens garanti- och kreditgivning uppgår till. Kassaflödesmässigt är dock reservkontona konsoliderade med statens övriga finanser. Detta innebär att inbetalda avgifter minskar statens upplåningsbehov, statsskulden och statens räntekostnader, medan infrianden leder till motsatt effekt. Tabell 10.6 garanti- och kreditverksamhet 1 Exklusive bankgarantier och insättningsgaranti (se tabell 10.5 och 10.9). resulterade garanti- och kreditverksamheten i ett överskott på . Resultatet beror främst på minskade avsättningar för framtida garantiförluster. beräknas det uppskattade resultatet för garanti- och kreditverksamheten till 375 respektive . och var de minskade avsättningarna större än kostnaderna i verksamheten, därav de negativa kostnaderna för perioden. Avgifterna inom statens internbank förs till inkomsttitel Avgifter vid statens internbank i . Avgifterna används som styrmedel i strävan mot ökad effektivisering av den finansiella verksamheten inom staten. För att undvika subventionering har även möjlighet att ta ut avgifter av kunder som inte är myndigheter. uppgick avgifterna inom Statens internbank (och därmed inleveransen på in- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 komsttitel) till . beräknas motsvarande avgifter till . Tabell 10.7 In- och utlåningsverksamheten i Statens internbank Verksamheten insättningsgaranti och investerarskydd finansieras genom förvaltningsanslag. Administrationskostnaden för denna verksamhet avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Resterande avgifter placeras på räntebärande konto i eller i skuldförbindelser utfärdade av staten. Avgifter för insättningsgaranti och investerarskydd betalas av de institut som är anslutna till garantin respektive skyddet. Tabell 10.8 Insättningsgaranti och investerarskydd 1 Intäkterna till inkomsttitel motsvaras normalt av föregående års anslagsförbrukning. Beloppet 2011 redovisas exklusive uppkomna administrationskostnader i ersättningsfallet (28 748 tkr). Dessa kostnader har balanserats tidigare. En överföring till inkomsttitel gjordes dock . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.9 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:12 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:12 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 10.4.2Överföring av Statens järnvägars obligationsportfölj Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i som uppgår till högst 3 för att finansiera övertagandet av Statens järnvägars obligationsportfölj. Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av avvecklingen av affärsverket föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i som inklusive tidigare tagandet av Statens järnvägars obligationsportfölj. Låneramen disponerades tidigare av kommer vid avvecklingen av affärsverket att överta de finansiella tillgångar och skulder som ursprungligen härrör från de amerikanska leasingtransaktioner som ingått. De amerikanska leasingkontrakten är lösta men affärsverket är fortsatt ägare till ett antal obligationer som utgjorde del av de ursprungliga transaktionerna. Vid lösen av de amerikanska leasingkontrakten finansierades övertagandet av obligationerna genom lån i . Överföringen till avser dessa obligationer, valutasäkringsavtal och det till dessa kopplade lånen i . Löptiden i obligationsportföljen är och likvidflödena är matchade till slutförfallodagen. Samtliga lån är nollkuponglån, viket innebär att ingen ränta betalas . Räntan ackumuleras och betalas på förfallodagen. Nominellt belopp, motsvarande summan av de belopp som på respektive förfallodag ska återbetalas inklusive upplupen ränta, uppgår till . Regeringen avser att ge och i uppdrag att förbereda överföringen (se vidare utg.omr. 22 avsnitt 3.7.17). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Avsnittet omfattar krediter till Sjunde AP-fon- den för att finansiera verksamheten och fördela kostnaderna för att bygga upp Sjunde AP-fon- dens verksamhet över tiden. Detta ska ske i syfte att åstadkomma neutralitet mellan generationer av pensionssparare. Skulden för uppbyggnaden av Sjunde AP-fondens verksamhet ska amorteras på ett rättvist sätt mellan olika generationer. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet, de s.k. byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Genom att kombinera dessa två fonder erbjuder Sjunde AP-fonden sex olika placeringsalternativ, varav den största är förvalsalternativet AP7 Såfa. Sedan förändringarna i premiepensionssystemet är förvalsalternativet i praktiken en s.k. generationsfond med en sammansättning av aktierespektive räntefonden som avspeglar premiepensionsspararens ålder. Upp till består Såfa enbart av aktiefonden, för att sedan, upp till , minska till en tredjedel aktiefond och två tredjedelar räntefond. Förutom AP7 Såfa och de två fonderna erbjuder Sjunde AP-fonden en kombination av aktierespektive räntefonden i de tre portföljerna offensiv (aktiefond), balanserad (aktiefond) och försiktig (aktiefond). Samtliga placeringsalternativ och de två fonderna är valbara inom premiepensionssystemet. Målet för Sjunde AP-fonden (fondens uppdrag) är att uteslutande förvalta premiepensionsmedel i pensionsspararnas intresse genom att uppnå en långsiktigt hög avkastning, i syfte att tillförsäkra andelsägarna en så bra pension som möjligt i förhållande till risken i placeringarna. Risk och avkastning ska tolkas i termer av utgående pensioner. Hänsyn till miljö och etik ska tas i placeringsverksamheten, utan att avkall görs på det övergripande målet om hög avkastning. Sjunde AP-fonden förvaltar premiepensionsmedel av betydande storlek för ett stort antal personer. Många av dessa har inte aktivt valt Sjunde AP-fonden utan litar på att staten erbjuder en god förvaltning. Det är därför viktigt att allmänheten har förtroende för fondens sätt att sköta förvaltningen av premiepensionsmedlen, att avkastningen är god, att det finns välfungerande kontrollsystem och administrativa rutiner samt att kostnaderna är låga. 11.3.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringens utvärdering av Sjunde AP-fondens resultat redovisas i en särskild skrivelse till , senast i skrivelsen Redovisning av AP-fondernas verksamhet (skr. 2011/12:130 s. 59 ff.). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verksamhet ska täckas med förvaltningsavgifter som tas ur de två fonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Detta gäller även kostnaderna för att bygga upp verksamheten från grunden. I syfte att åstadkomma neutralitet mellan generationer sprids kostnaderna under uppbyggnadsskedet över . För detta ändamål disponerar Sjunde AP-fonden krediter i . Sjunde AP-fonden har bildats för att förvalta premiepensionsmedel inom det reformerade ålderspensionssystemet. En del av pensionsavgiften (eller av pensionsunderlaget) ger rätt till premiepension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val. För de personer som avstår från att välja någon annan fond förvaltas medlen av Sjunde AP-fonden i förvalsalternativet AP7 Såfa. Vid utgången av 2011 omfattade premiepensionssystemet 6,4 miljoner premiepensionssparare, varav (2,8 miljoner sparare) hade sina fondmedel i AP7 Såfa. Det samlade fondkapitalet i systemet uppgick till . Av detta värde förvaltade Sjunde AP-fonden eller av kapitalet. Skillnaden mellan Sjunde AP-fondens andel av antalet premiepensionssparare och andel av fondkapitalet beror på att en stor andel unga sparare har sina pensionsmedel placerade i AP7 Såfa. De är i början av arbetslivet och har ännu inte haft så stora pensionsavsättningar. För AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond upp- utgångspunkten har Sjunde AP-fondens avgiftsintäkter beräknats till . har verksamhetens kostnader uppskattats till , varav utgörs av räntekostnader. Det balanserade underskottet, som uppgick till vid utgången av 2011 och , väntas därmed minska till . disponerar Sjunde AP-fonden dels en låneram på högst för finansiering av investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten, dels ett räntekonto med kredit på högst . Sjunde AP-fondens behov av krediter är lägre än det balanserade underskottet, främst på grund av att externa förvaltare ersätts kvartalsvis i efterskott. 11.3.3 Analys och slutsatser I regeringens utvärdering av Sjunde AP-fondens förvaltning framgår att Sjunde AP- fondens förvalsalternativ (Premiesparfonden t.o.m. och AP7 Såfa fr.o.m. ) sedan starten haft en avkastning som överträffar den genomsnittliga avkastningen för de privata fonderna i premiepensionssystemet. Den period som Sjunde AP-fondens nya förvalsalternativ AP7 Såfa har varit i bruk är alltför kort för att utgöra grund för bedömning av resultatet. Dock konstaterar regeringen att utvecklingen bekräftar behovet av tydlig information om förvalsalternativets inriktning och risknivå. Fonden har inlett ett arbete på detta område, vilket välkomnas. Sedan Sjunde AP-fondens nya fonder, AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond, infördes är resultatet av den aktiva förvaltningen negativt redan före kostnader. Perioden är emellertid för kort för att kunna läggas till grund för slutsatser, men regeringen bedömer i utvärderingen att det är positivt att fonden tillvaratar gjorda erfarenheter genom att begränsa utrymmet för avvikelse från fondens långsiktiga riktmärke för aktieexponeringen på . Sjunde AP-fondens redovisade resultat var negativa från starten av verksamheten fram . var resultaten positiva. Till följd av marknadsutvecklingen var resultaten negativa både 2008 och 2009. uppvisade Sjunde AP-fonden återigen ett positivt resultat. Resultatet uppgick till , vilket i motsvarande grad minskade fondens balanserade underskott till . Som ett led i sin strävan att behandla olika generationer av pensionssparare lika har Sjunde AP-fonden fastställt att det balanserade underskottet ska vara eliminerat till 2020. Beräkningar utifrån en rad antaganden, innefattande bl.a. in- och utflöden i fonderna, förväntad avkastning och kostnadsutveckling, visar att Sjunde AP-fonden kommer att fortsätta redovisa successivt förbättrade årsresultat efter 2012. Detta beror främst på att fondkapitalet förväntas öka , till följd av årliga tillflöden av kapital och en förväntat långsiktigt positiv avkastning. Sjunde AP-fonden beräknar att de kommande årens positiva resultat medför att den kredit på räntekonto som fonden disponerar, och som uppgår till , kan slutamorteras . Det bör noteras att prognosen för Sjunde AP- fondens slutamortering av krediten är osäker, framför allt på grund av osäkerheten kring fondkapitalets utveckling. Det beror på att AP-fon- dens intäkter, men inte dess kostnader, är helt beroende av det förvaltade kapitalets storlek. Två faktorer är särskilt viktiga för fondkapitalets utveckling, dels utvecklingen på de finansiella marknaderna, och då framför allt utvecklingen på de globala aktiemarknaderna, dels premiepensionsspararnas individuella val av fonder. Vad gäller fondens kostnader finns det en osäkerhet som följer av en tidigare omläggning av avtal med externa kapitalförvaltare. I dessa avtal ingår resultatberoende avgifter som utbetalas om berörda förvaltare överträffar vissa angivna mål. Den högre avgiften belastar myndigheten , medan den motsvarande högre avkastningen tillfaller fonderna och därmed fondspararna. Ur ett helhetsperspektiv gynnar de resultatberoende avgifterna fondandelsägarna. En vid behov tillfällig höjning av fondavgiften, i syfte att hantera osäkerheten kring intäkterna, bedöms inte vara förenlig med ambitionen att behandla olika generationer av pensionssparare lika. Eftersom Sjunde AP-fondens intäkter, men inte kostnader, är helt beroende av det förvaltade kapitalets storlek kan fonden även i ett fortvarighetstillstånd ha behov av ett visst kreditutrymme. Sjunde AP-fondens möjlighet att ta upp kredit förutsätter emellertid ändring i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP- fonder). Frågan kommer därför att behandlas i samband en översyn av lagen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I regeringens utvärdering av Sjunde AP-fondens verksamhet framhålls bl.a. behovet av information kring inriktning och risknivå i AP7 Såfa. Sjunde har ansvaret för att fastställa och utvärdera fondernas övergripande mål. Regeringen är i sin tur ålagd att i efterhand utvärdera verksamheten. I det sammanhanget är det av särskilt intresse att följa upp utfallet av Sjunde AP-fondens förändrade uppdrag och de nya fonder och fondportföljer som inrättades . 11.5.1Kredit på räntekonto och låneram för Sjunde AP-fonden Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att besluta att Sjunde AP- fonden dels får tillgång till en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , dels får ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av osäkerheten kring Sjunde AP-fondens kreditbehov, som är en följd av osäkerheten kring fondens intäkter, bedömer regeringen att det , i likhet , finns behov av en viss säkerhetsmarginal för att tillgodose ett eventuellt likviditetsbehov om fondkapitalet kraftigt minskar. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i omfattande högst . Regeringen avser dock att bevilja Sjunde AP-fonden en ram för kredit på räntekonto om , dvs. en sänkning med jämfört med . Den högre ramen utgör en möjlighet för regeringen att med mycket kort varsel besluta om att utöka krediten om förutsättningarna skulle ändras, t.ex. till följd av ett utflöde av 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 fondkapital från Sjunde AP-fonden eller en negativ utveckling på de finansiella marknaderna. En oförändrad ram på avseende lån för finansiering av anläggningstillgångar bedöms vara tillräcklig. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 12 Kapitalhöjning i Europeiska Europeiska investeringsbanken (EIB) är en fristående institution inom Europeiska unionen (EU). Banken upprättades i enlighet med . blev medlem i EIB i samband med EU-inträdet (se prop. 1994/95:40 Budgeteffekter av medlemskap i ) då medlemskap i följer automatiskt med medlemskap i . Bankens huvudsyfte är att bidra till en balanserad och störningsfri utveckling av den inre marknaden. Detta görs genom långsiktig finansiering av samhällsekonomiskt lönsamma projekt som främjar detta syfte. Prioriterade områden för bankens verksamhet är finansiering till forskning och utveckling, innovation, energi, miljöskydd, motverkande av klimatförändringar, små och medelstora företag samt transporter. EIB:s kapital från ägarna består av dels inbetalt kapital, dels garantikapital. Den del som betalas in uppgår till . Varje medlemslands kapitalandel fastställdes vid inträdet i banken på grundval av landets relativa ekonomiska styrka. kapitalandel i EIB uppgår till och är därmed åttonde största delägare i EIB av de 27 ägarländerna. driver i linjen att bankens mervärde20 ska öka, att utlåningen till förnybar energi, energieffektivisering och klimatåtgärder ska öka, att banken ska ha väl utvecklade riktlinjer för bl.a. bekämpning av korruption, skatteflykt, penningtvätt och terrorismfinansiering, vilka ska tillämpas strikt, samt att banken ska ha väl fungerande och rimliga ersättningssystem. deltog i en kapitalhöjning i EIB 2003 (prop. 2002/03:1 utg.omr. 2, bet. 2002/03:FiU2, rskr. 2002/03:85) och 2009 (prop. 2008/09:116, bet. 2008/2009:FiU36, rskr. 2008/09:200). Kapitalhöjningen 2009, som motiverades av den finansiella krisen, möjliggjorde att EIB kraftigt ökade sin utlåning temporärt under 20092011. minskade utlåningsvolymen, men den var ändå högre än före den finansiella krisens utbrott. EIB godkände lån för ca , varav ca i EU. EIB har en betydande låneportfölj jämfört med andra internationella finansiella institutioner. Utestående lånebelopp var ca vid utgången av 2011. Volymen utestående lån och garantier kan enligt uppgå till högst av inbetalt kapital, garantikapital och bankens reserver, vilket vid årsslutet begränsade den möjliga volymen utestående lån och garantier till maximalt ca . utgör också risken i EIB:s låneportfölj en begränsning av hur stor utlåningsvolym banken kan ha eftersom den påverkar dess kreditbetyg och upplåningsmöjligheter. Det innebär att EIB:s 20 Med mervärde menas här att EIB:s finansiering ska ge något utöver vad förbättrad projektkvalitet genom teknisk rådgivning och krav på som finns på marknaden till rimliga villkor, exempelvis längre löptider, efterlevnad av standarder (t.ex. vad gäller miljö och upphandling). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 möjliga utlåningsvolym ligger väsentligt under den som dess stadgar tillåter. EIB:s utlåning finansieras i huvudsak genom upplåning på marknaden. De överskott som verksamheten genererar har gått till att stärka bankens kapitalbas. För en redovisning av EIB:s verksamhet hänvisas till regeringens skrivelse Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2010 och 2011 (skr. 2011/12:154). Avsnittet omfattar även vissa garanti- och medlemsavgifter, bl.a. medlemsavgifter i utvecklingsbank och i Bruegel. 12.2.1Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken Regeringens förslag: godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Europeiska investeringsbanken (EIB), som innebär att till EIB ska inbetala . Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att EIB:s verksamhet utgör ett värdefullt bidrag till att utveckla och stärka EU:s inre marknad. EIB:s kapitalökning 2009 beräknades ursprungligen räcka till 2015, men den ekonomiska krisen i EU har medfört en ökad risk i EIB:s låneportfölj. Bristen på krediter på marknaden till rimliga villkor har gjort att efterfrågan på lån från EIB har ökat i många länder i EU. Det har därför uppstått ett behov av att öka EIB:s kapital. Regeringen bedömer att den aktuella kapitalhöjningen ökar EIB:s möjlighet att bidra till hållbar tillväxt och sysselsättning i EU samt förstärker bankens finansiella ställning. Därigenom kommer banken att kunna agera kontracykliskt under den rådande ekonomiska krisen i EU. Risksituationen för EIB har succesivt försämrats till följd av sänkt kreditvärdering av flera av ägarländerna och en förhöjning av kreditrisken i befintliga lån.