prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — Därmed beräknas anslagsnivån för dessa tre universitet och högskolor bli högre 2016 än 2012. 10.2.3Samgående av tre konstnärliga högskolor i Regeringens bedömning: En inriktning bör vara att Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola ska gå samman i en ny högskola . Inriktningen innebär att Dans- och cirkushögskolan, i samt dramatiska högskola upphör . Anslaget till dramatiska högskola bör öka med 2013 och med ytterligare 2014 för uppbyggnad av forskning och forskarutbildning vid Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola. Sammanlagt bör fördelas till den planerade nya högskolan 2014. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: Förutsättningarna för att bedriva en framgångsrik konstnärlig forskning i har förbättrats radikalt . Större forskningsresurser har tillförts, konstnärliga examina på forskarnivå har införts och en konstnärlig forskarskola har inrättats. I är de konstnärliga högskoleutbildningarna uppdelade på sex olika konstnärliga högskolor som har staten som huvudman (Dans- och cirkushögskolan, , Kungl. i , i samt dramatiska högskola) och en enskild utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda konstnärliga examina (). För dessa har resurserna för forskning och forskarutbildning ännu varit alltför splittrade på små miljöer för att de ska kunna tillhandahålla en konstnärlig forskarutbildning av hög kvalitet. Inget lärosäte i har getts tillstånd att utfärda konstnärliga examina på forskarnivå, vilket i sin tur har lett till att intern kompetens vid högskolorna inte har byggts upp i tillräcklig utsträckning. Det är enligt regeringens mening viktigt att det finns goda förutsättningar för utveckling av konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i . Den sammantaget största volymen av konstnärlig forskning finns i . Där finns också ett omfattande kulturliv som kan ge förutsättningar för att utveckla samspelet mellan forskning och kulturliv. I såväl fem delrapporter om utvärdering av de konstnärliga högskoleutbildningarna (rapportserie 2007:14 R, 2007:25 R, 2007:26 R, 2007:27 R och 2007:28 R) som i utvärdering av anslagen till konstnärlig forskning och utveckling 20012005 (rapportserie 6:2007) påpekas att de konstnärliga högskolorna i var för sig är för små för att kunna utveckla en högkvalitativ forskning och forskarutbildning. Från båda håll föreslås samgående mellan de konstnärliga högskolorna i för att därigenom skapa kraftfullare miljöer. Dans- och cirkushögskolan och ansökte 2010 om tillstånd att utfärda konstnärlig examen på forskarnivå. beslutade att inte ge högskolorna ett sådant tillstånd. Ett viktigt skäl för detta var att en tillräckligt stor forskningsmiljö vid var och en av högskolorna saknades. Enligt vad regeringen har redovisat i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 16) inkom Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola till regeringen med en framställan om ett samgående i syfte att skapa en stark konstnärlig forskningsmiljö i (U2012/3514/UH). Regeringen bedömer att starka skäl talar för att ett sådant samgående skulle kunna skapa en god grund för en långsiktigt stark konstnärlig forskningsmiljö i och utgöra en gemensam mötesplats för de konstnärliga professionerna för utveckling av den konstnärliga forskningen. Genom att skapa en gemensam miljö kan olika konstarter komma närmare varandra och därigenom ges förutsättningar för nydanande verksamhet med internationell lyskraft. Dessutom skapas större förutsättningar för att samutnyttja administration, scener, teknik och andra resurser. Ambitionen bör vara att ett samgående och ökade medel för detta ska ge förutsättningar för den planerade nya högskolan att få tillstånd att utfärda konstnärliga examina på forskarnivå. De konstnärliga högskolorna i är inbördes mycket olika när det gäller innehåll, ansvarsområde och storlek. Deras historiska bakgrund skiljer sig också. Av den anledningen är det väsentligt att högskolorna som slås samman och som avses utgöra tre enheter i en ny högskola behåller visst inflytande och kontroll över användningen av tilldelade resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. bör även samgåenden mellan andra konstnärliga högskolor i kunna bli aktuella med den planerade nya högskolan som grund. Regeringen bedömer att anslaget till dramatiska högskola bör öka med 2013 och med ytterligare 2014 för uppbyggnad av forskning och forskarutbildning vid Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola. Sammanlagt bör fördelas till den planerade nya högskolan. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Utöver dessa medel avser regeringen fördela ytterligare till dramatiska högskola och bedömer att 2012/13:30 14 miljoner kronor bör kunna fördelas till den planerade högskolan för att stödja frivilliga samgåenden mellan konstnärliga högskolor. Dessa medel bör användas för att utveckla och säkerställa kvaliteten i verksamheten i den nya myndigheten samt täcka direkta kostnader för samgåendet i enlighet med det ändamål för medlen som regeringen föreslagit respektive beräknat i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg. omr. Ytterligare medel kommer att kunna utgå efter en bedömning från regeringen baserat på underlag från högskolorna. Enligt 2 kap. 1 § högskolelagen (1992:1434) beslutar vilka statliga högskolor som ska finnas. Regeringen avser återkomma till i frågan. Regeringens bedömning: Anslaget för rymdforskning och rymdverksamhet till Rymdstyrelsen bör öka med totalt 20132016 för rymdforskning. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: Rymdverksamhet har stor och växande betydelse i samhället, både internationellt och i . Forskning i och om rymden ger ny kunskap om frågor kring livets ursprung och förutsättningar i vårt eget och andra planetsystem. Rymdteknik används av myndigheter, företag och privatpersoner inom områden som transport och logistik, miljö, klimat, finansiella transaktioner och kommunikation. Avancerad kunskap och teknik som ursprungligen är utvecklad för de extrema krav som rymdverksamheten ställer överförs regelbundet för användning inom andra samhällsområden och kommersiella tillämpningar och produkter. Spridningseffekterna av de investeringar som görs i rymdforskning och rymdteknik skapar ekonomisk tillväxt, samhällsnytta och välfärdsvinster långt utöver de först avsedda användningsområdena. Den ökade betydelsen av rymdverksamhet inom många samhällsområden innebär att en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet är motiverad. En sådan strategi skulle underlätta såväl nationell som internationell samverkan, och delar av denna bör lämpligen utgå från den strategi som Rymdstyrelsen arbetar efter (Rymdstyrelsens strategi med fokus på 20112015, N2010/6840/FIN). I underlaget bör också ingå rymdagendan Fördel Rymd, som företag, institut, universitet och högskolor inom den svenska rymdsektorn har tagit fram. I sin strategi pekar Rymdstyrelsen ut två fokusområden: verksamhet i rymden och tillträde till rymden. En sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet skulle också vara av värde som underlag för internationella samarbeten inom rymdområdet. är världsledande i forskning och teknikutveckling för miniatyrisering av satelliter och mikrovågsinstrument. delägare i flera satelliter och förfogar över den unika anläggningen som medger såväl kommunikation med satelliter som uppsändning av sondraketer och forskningsballonger. Svenska forskare och företag har visat att det går att bygga små men avancerade vetenskapliga satelliter och teknikdemonstratorer under nationell ledning och i multilateral samverkan och på ett kostnadseffektivt sätt. Ett svenskt företag, som ligger i framkant när det gäller miljövänligt bränsle och tillhörande raketmotorer för satelliter har väckt internationellt intresse och bränslet har förutsättningar att ersätta de giftiga bränslen som dominerar marknaden. Den europeiska rymdorganisationen spelar för svensk del en dominerande roll för utvecklingen av och tillgången till rymdinfrastruktur. Det nya mandatet för rymdverksamhet som EU har fått efter Lissabonfördragets ikraftträdande har också gjort EU till en viktig aktör i det europeiska och det globala rymdsamarbetet. EU:s ökande intresse för användning av rymdinfrastruktur är ett uttryck för rymdverksamhetens samhälleliga och internationella betydelse. Det behövs även nationell verksamhet som bygger upp forskarnas och industrins kunskap, bl.a. för att på bästa sätt ska kunna utnyttja de möjligheter som det internationella samarbetet ger. Nationell verksamhet behövs ibland även för att tillgodose specifika nationella och internationella behov, som inte ryms inom ramen för de stora organisationernas program. Satellitbaserade jordobservationssystem har stort värde för lösningen av gränsöverskridande problem inom miljö-, klimat- och säkerhetsarbetet. Adekvat och aktuell information om tillståndet för miljön krävs för en hållbar utveckling, ett område där bl.a. svensk forskning ligger i framkant, dels med existerande satelliten , dels med klimatinstrumentet på den planerade satelliten . Många allvarliga miljöhot, såsom klimatförändringar, får en alltmer gränsöverskridande karaktär. Eftersom satellitsystemen kan registrera data för hela jorden, men är kostsamma och dessutom behöver vara överlappande då enstaka satelliter kan upphöra att fungera, bör kapacitet för jordobservation från satellit samordnas internationellt. I en gemensam rapport (N2010/5172/FIN) till regeringen om svensk fjärranalysverksamhet har nio berörda svenska myndigheter, bl.a. Rymdstyrelsen, därför lämnat ett förslag om utvecklad samverkan mellan de nio myndigheterna. Rapportens slutsats är att arbetet med operativ fjärranalys också förutsätter en väl fungerande nationell samordning. Europeiskt tillträde till rymden är betydelsefullt för att säkerställa att , och därmed även , förblir oberoende av andra länders prioriteringar. Det är angeläget att och har möjlighet att själva avgöra när satelliter behöver placeras i rymden. Den kunskap som tas fram genom deltagande i satsningar på rymdinfrastruktur bidrar dessutom till teknikspridning inom andra områden och därmed till tillväxt och konkurrenskraft. En oberoende tillgång till rymden är också en förutsättning för att säkerställa effektiva samhälls- och privatfunktioner. Det är regeringens bedömning att bör fortsätta medverka till en sådan förmåga i det europeiska samarbetet. Mot denna bakgrund bör anslaget för rymdforskning och rymdverksamhet till Rymdstyrelsen öka med totalt 2012/13:30 20132016 för rymdforskning. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. är en unik resurs i och , eftersom det är den enda europeiska raketbas där man kan sända upp sondraketer och sedan landa lasten på land och bärga den. På finns det kunskap, kapacitet och goda förutsättningar för att skicka upp mycket stora forskningsballonger med tung last för långa flygningar. Sondraketer och ballonger från är viktiga vetenskapliga komplement till satellitprojekt, framför allt inom astrofysik, atmosfärsfysik och forskning i tyngdlöshet. Vidare erbjuder lämpliga faciliteter för forskare, vilket gör anläggningen attraktiv för olika forskningsprojekt samt för utveckling och tester av instrument och mätmetoder för framtida satelliter. kan också användas för tester av nya teknologier för raketer och ballonger. kan det även bli aktuellt med uppsändningar av små forskningssatelliter och andra satelliter till polär bana. Det finns således goda förutsättningar för att vidareutveckla som en aktiv och konkurrenskraftig del av det europeiska tillträdet till rymden. sköter driften av . Bolaget underhåller och utvecklar infrastrukturen och undersöker framtida möjligheter för satellituppskjutningar. har en stark internationell position inom flygteknisk utveckling. Denna bidrar även till att lösa samhällsutmaningar, inte minst inom miljöteknik. Inom flygteknisk forskning är svensk kompetens efterfrågad internationellt. Flygindustrin har även en väl utvecklad och fungerande samverkan med universitet och högskolor och industriforskningsinstitut samt mellan små och större företag inom industrin. I anslutning till de stora nationella aktörerna inom flygindustrin finns det även en inhemsk flora av underleverantörer i form av små och medelstora företag med hög kompetens. Det finns en dokumenterat stark länk mellan grundforskning och produktutveckling inom landet och en industriell kompetens inom avancerad teknologi. Svenska företag konkurrerar med tekniska lösningar av hög klass. En viktig drivkraft är höga krav för att hantera en extrem användarmiljö. Dessa företag har genom samverkan med andra företag också regional betydelse och blir teknologispridare till andra branscher. Den kunskap som tas fram stannar inte i flygindustrin utan kommersialiseras och används vidare inom andra branscher och bidrar till konkurrenskraft på fler områden. svarar ny teknologi för möjligheter att exempelvis reducera flygets miljöpåverkan, varför de svenska styrkeområdena ger viktiga bidrag internationellt och stärker profil inom miljöteknik. Att utveckla flygsystem kräver också samverkan mellan företag och med De svenska forsknings- och innovationsprogrammen inom flygindustrin skapar möjligheter till ny teknologi och till deltagande i Prop. 2012/13:30 internationella samarbetsprogram. Utveckling sker oftast i internationellt samarbete, och en nationell förmåga krävs för att delta och göra sig gällande internationellt. De långa utvecklingscyklerna gör att det är viktigt med långsiktiga och uthålliga forsknings- och innovationssatsningar som täcker faserna från grundforskning till demonstration. 10.4.1Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet sker utvecklingsarbete framför allt inom följande teknikområden: grundläggande flygteknik, helhetsförmåga och konceptstudier, intelligenta ombordsystem, motorteknologi samt flygtrafikledning. För att stärka dessa områden har det nationella flygtekniska forskningsprogrammet, som Verket för innovationssystem ansvarar för, stor betydelse. Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet ger goda effekter hos deltagande företag, forskningsutförare vid universitet och högskolor samt industriforskningsinstitut och i förekommande fall Försvarsmakten. Vidare har det nationella flygtekniska forskningsprogrammet gjort det möjligt för företag att höja sin kompetens, dels genom kompetensutveckling av medarbetare, dels genom rekrytering av forskare. Det nationella flygtekniska forskningsprogrammets viktigaste roll i innovationssystemet är att bidra till att skapa väl fungerande forskningsmiljöer på flygområdet inom industri, industriforskningsinstitut och universitet och högskolor samt till samverkan mellan dessa aktörer. Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet har i utvärderingar visat sig vara ett mycket lyckat program med hög måluppfyllelse och relevans. Flygindustrin får genom programmet fortlöpande kompetensförsörjning, såväl i form av de senaste resultaten från forskningsfronten som i form av forskningsutbildad personal. Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet bidrar dessutom till att stärka tillväxten hos små och medelstora företag och hos lärosäten och på lång sikt stärka svensk flygindustri och dess internationella konkurrenskraft. Andra viktiga effekter av det nationella flygtekniska forskningsprogrammet är teknologispridning till andra branscher och bidrag till vidmakthållande och vidareutveckling av befintliga militära system. Programmets roll i innovationssystemet inom flygteknik är således betydelsefull. Det är regeringens bedömning att programmet bör fortsätta inom ramen för Verket för innovationssystems befintliga anslag. 10.5 Forskning och innovation för ett hållbart transportsystem Transportsektorns samlade utmaning är att kunna möta en kraftigt ökad efterfrågan på transporter och utveckla ett långsiktigt hållbart Det förutsätter en förnyelse av transportsystemets alla delar i en högre takt . Det ökar behoven av forskning och innovation på en mängd delområden, som infrastruktur, fordon, bränslen, 2012/13:30 trafiksäkerhet, miljö, tillgänglighet, trafikantbeteenden, styrmedel, regelverk m.m. Resultat av forskning och utveckling måste i ökad utsträckning tas till vara och tillämpas för att realisera innovation och förnyelse. Ett effektivt, robust och hållbart transportsystem är en förutsättning för hållbar tillväxt och samhällsutveckling. Den ekonomiska tillväxten och globaliseringen av handeln ökar efterfrågan kraftigt på person- och godstransporter. Den ökande internationella konkurrensen kräver högre effektivitet och kvalitet i våra transportsystem. För att motverka klimatförändringar och för att säkra framtida bränsleförsörjning behövs en effektivare energianvändning i hela transportsystemet. Regeringens mål om att fordon ska vara oberoende av fossila bränslen 2030 och än mer visionen om ett 2050 utan nettoutsläpp av växthusgaser förutsätter en kraftig utveckling av energieffektiva fordon och energibärare. Andra stora utmaningar är trafikolyckor, buller, hälsofarliga emissioner, försurning och övergödning m.m. Urbanisering och specialisering av arbetskraften ger stora trafikökningar i våra storstadsregioner, där ökad trängsel ger miljöproblem och effektivitetsförluster. Det kräver utveckling av mer effektiva, miljövänliga och klimateffektiva lösningar för såväl godssom persontransporter, som även kan bidra till utveckling av attraktiva livsmiljöer med goda möjligheter att förflytta sig till fots, med cykel eller med kollektivtrafik. För att möta alla utmaningar bör fler privata och offentliga aktörer i transportsektorn engagera sig mer i förnyelsearbetet och gärna delta i hela innovationskedjan, från forskning till tillämpning. Transportmyndigheterna är nyckelaktörer inom sina ansvarsområden och bör kunna ge ökade bidrag till ett hållbart transportsystem. De bör ges ett visst ansvar för innovation och förnyelse inom sina respektive ansvarsområden. Myndigheterna bör aktivt medverka i och driva på utvecklingen, såväl själva som i samverkan med varandra och andra berörda offentliga och privata aktörer. Myndigheternas forsknings- och utvecklingsverksamhet bör följas upp kontinuerligt och utvärderas regelbundet. För att snabbare kunna realisera nödvändiga förbättringar i transportsystemet måste kompetensen höjas. Kunskapsproduktionen måste följas av spridning och tillämpning av kunskaperna. Hantering av ny teknik och nya processer kräver högre utbildning och kompetens. Här finns ett stort utrymme för ett ökat samarbete mellan universitet och högskolor å ena sidan och myndigheter och företag å den andra sidan. Det kommer att bidra till en snabbare utveckling mot ett långsiktigt hållbart transportsystem. har en stark internationell position inom sjöfartsteknisk utveckling, inte minst inom miljöteknik. Svenska företag konkurrerar med tekniska lösningar av högsta klass. sjöfartsorganisationen (IMO) har beslutat om nya gränsvärden för svavel i marint bränsle som träder i kraft . Dessa gränsvärden Prop. 2012/13:30 och kommande miljörestriktioner för t.ex. hantering av barlastvatten, som träder i kraft samt för utsläpp av kväveoxider och koldioxid m.m. ställer stora krav på en mer miljövänlig sjöfart. diskuteras främst tjockolja i kombination med rökgasrening, maritim gasolja med svavelinnehåll på mindre än 0,1 viktprocent samt flytande naturgas och metanol som bränslealternativ. Det bör finnas andra kompletterande alternativ, som t.ex. vindkraft, solceller och vätgas. Det är viktigt att fortsatt ligger i framkant när det gäller miljöteknik på sjöfartsområdet, särskilt mot bakgrund att hela ligger inom det s.k. SECA-området (särskilt kontrollområde för svaveloxidutsläpp). 10.5.2Programmet för fordonsstrategisk forskning och innovation Fordonsindustrin är en för viktig industrigren. fordonstillverkande företagen driver på teknikutvecklingen. svarar för av den samlade tillverkande industrins investeringar i forskning och utveckling, både internt och i samverkan med universitet och högskolor samt industriforskningsinstitut. forskning och utveckling som utförs av leverantörer ökar stadigt, och leverantörerna svarar för merparten av både värdeskapandet och antalet jobb inom sektorn. Svensk fordonsindustri har länge varit i frontlinjen när det gäller säkerhet och miljö, men även produktkvalitet och produktionsteknik måste vara i världsklass. krävs för att framgångsrikt kunna hävda sig i den allt hårdare globala Enligt rapporten top 10 causes of death dör över en miljon människor i trafikolyckor i världen, vilket gör trafiken till den tionde vanligaste dödsorsaken i nivå med sjukdomar som hiv/aids och tbc (, 2008). Att minska trafikolyckorna är en stor samhällsutmaning där svensk fordonsforskning kan medverka till lösningar tillsammans med den svenska synen på trafiksäkerhet, som genom den svenska s.k. nollvisionen att inga personer ska dödas och skadas svårt i trafiken får ett allt större genomslag internationellt. Vägtrafiken använder och är beroende av fossila drivmedel och svarar därför för en stor del av koldioxidutsläppen. Den omställning som är nödvändig för att fasa ut det fossila beroendet har redan inletts, men det kommer att ta minst till att genomföra den fullt ut. Regeringens mål om fossiloberoende fordon 2030 är ett första steg. beslutade regeringen därför att tillsätta en utredning för att närmare studera omställningen (N 2012:05). konkurrenskraft är det avgörande att fortsatt går i spetsen också inom forskning och utveckling inom ny framdrivningsteknik och För att säkerställa tillgång på kompetens, och i samverkan med industrin utveckla kunskap och teknik för säkrare och mindre miljöstörande trafik, satsar staten genom myndigheterna Verket för i programmet för fordonsstrategisk forskning och 2012/13:30 innovation. Programmet genomförs i samverkan med fordonsindustrin som satsar minst motsvarande belopp. Den riktade fordonsforskningen inleddes och har utvärderats med goda vitsord både när det gäller forskningens kvalitet och samhällsrelevans. Vidare har synpunkter på inriktningen av programmet beaktats när programmet i efterhand har anpassats till samhällsbehoven. Det är regeringens bedömning att programmet för fordonsstrategisk forskning och innovation bör fortsätta. Mot bakgrund av bl.a. den snabba teknikutvecklingen och den globala omstruktureringen av fordonsindustrin aviserade regeringen i sitt senaste beslut om programmet även en översyn av detsamma. 10.6Forskning inom internationell ekonomi Regeringens bedömning: Anslaget för forskning och forskarutbildning till bör öka med 2013 för delfinansiering av en fond för forskning inom internationell ekonomi. Anslagsökningen bör endast avse 2013. Skälen för regeringens bedömning: har 2012 varit verksamt . Vid institutet har en av svensk ekonomisk forsknings starkaste miljöer skapats och som gjort svensk nationalekonomi till en av de främsta i världen. De teorier som framlagts där har varit grund för ekonomiskt reformarbete i flera länder, bl.a. i . Institutet är en av de svenska forskningsmiljöer som attraherat flera internationella toppforskare. Mot denna bakgrund pågår en insamling av medel för att bilda en fond för forskning inom internationell ekonomi. För detta ändamål bör få ett särskilt bidrag. Anslaget för forskning och forskarutbildning till föreslås i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) tillfälligt öka med 2013 som en delfinansiering av en fond för internationella ekonomiska studier. Med dessa medel kan forskare inom området få finansiering för kortare forskningsprojekt och inbjudan av utländska gästforskare. 10.7Behovsmotiverad forskning för ökad jämställdhet