prop · GZ03145 · 2012-06-26 00:00:00 — De övergripande målen om full delaktighet och jämlikhet i levnadsvill- kor ligger fast och har inom berörda departement brutits ner till sektors- specifika inriktningsmål. beslutade regeringen om en strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 20112016. Strategin presenterar politikens inriktning, med konkreta mål för samhällets insat- ser och för hur resultaten ska följas upp . Ett centralt inslag i strategin är de utpekade strategiskt viktiga myndig- heternas delmål. En viktig faktor för att kunna nå målen för insatserna är att regeringen har en kontinuerlig dialog med det civila samhället, som har stor bety- delse för utformningen av politiken och en viktig roll för att identifiera och uppmärksamma problem. Regeringen har identifierat åtta områden som bör prioriteras vid Arvs- De prioriterade områdena har många beröringspunkter och ett projekt kan innehålla delar som rör flera Samtliga prioriteringar gäller för fondens tre målgrupper om inget annat anges, eftersom de tre målgrupperna har mycket gemensamt och eftersom ett projekt kan beröra fler än en av målgrupperna. vill i sammanhanget understryka att målgruppen personer med funkt- ionsnedsättning även omfattar vuxna och äldre personer. Utöver nedan angivna områden bör medel liksom tidigare kunna ges till utvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utveck- lingsprojekt inom nya områden. Projekt som syftar till att stärka barnets rättigheter För att stärka barnets rättigheter är det angeläget med stöd till projekt som syftar till att konventionen om barnets rättigheter (barnkonvent- ionen) och dess intentioner blir kända och tillämpade på alla nivåer i samhället som berör barn direkt eller indirekt inom exempelvis förskola och skola, socialtjänst, hälso- och sjukvård, samhällsplanering, idrott, fritid, kulturliv, rättsväsende m.m. Det är särskilt angeläget att ge priori- tet åt projekt som syftar till att stärka rättighetsperspektivet i barns och ungas vardag. Projekt som syftar till ökad delaktighet och stärkt demokrati Möjligheten till delaktighet i samhället och inflytande över sin vardag är central för fondens målgrupper. Projekt som syftar till att utveckla nya former för engagemang och att engagera personer som inte annars deltar i föreningslivet bör ges särskild prioritet. Även projekt som verkar för att förebygga att ungdomar utvecklar ett antidemokratiskt beteende eller ansluter sig till antidemokratiska grupperingar bör uppmärksammas sär- skilt. Det är också angeläget att uppmärksamma projekt som syftar till att stärka målgruppernas representation i demokratiska beslutsprocesser och möjligheter att påverka förhållanden i såväl den personliga sfären som i samhället i stort. Att utveckla, sprida och använda metoder att tillvarata de små barnens åsikter och de åsikter barn med funktionsnedsättning har, är särskilt viktigt. Projekt som syftar till att förebygga våld, mobbning och trakasserier Arbetet med att förebygga alla former av våld, mobbning och trakasserier bör prioriteras i Allmänna arvsfondens medelstilldelning, framför allt vad gäller projekt som syftar till att utveckla nya metoder på området. Här innefattas även stöd till brottsoffer inom fondens målgrupper. Projekt som syftar till att motverka mäns våld mot flickor och unga kvinnor samt flickor och kvinnor med funktionsnedsättning bör särskilt uppmärksam- mas. Det gäller även projekt som syftar till att motverka våld i sam- könade relationer eller som vänder sig till barn som bevittnar våld i hemmet. Projekt som syftar till att främja ett stärkt föräldraskap För att främja barns och ungas hälsa behöver nya metoder för föräldra- utbildning och föräldrastöd utvecklas och prövas. Stöd och hjälp i föräld- raskapet kan öka andelen barn som har goda relationer med föräldrarna och som därigenom har ökade möjligheter till god hälsa och ett gott liv. Det är särskilt angeläget att uppmärksamma projekt som syftar till att utveckla former för ett universellt förebyggande föräldrastöd, dvs. att alla föräldrar erbjuds samma möjligheter till stöd och hjälp. Vidare är det angeläget att uppmärksamma att föräldrars behov av stöd kan skifta under olika perioder av barnets uppväxt, samt att unga föräldrar kan vara i behov av särskilt stöd. Det behövs därutöver ett fortsatt utvecklings- Skr. 2011/12:145 arbete för att stärka och stödja barn till föräldrar som missbrukar eller har en psykisk sjukdom samt barn till föräldrar med psykisk eller fysisk funktionsnedsättning. Projekt som syftar till att främja psykisk och fysisk hälsa Projekt som främjar målgruppernas fysiska, psykiska och sociala välbe- finnande bör ges fortsatt prioritet. Även om hälsan i huvudsak utvecklas positivt i , finns problem, bland annat vad gäller psykisk hälsa, övervikt och fetma samt alkoholkonsumtion. har flera studier också pekat på att psykisk ohälsa i hög grad förekommer bland homo- och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner (hbt-personer). Det är därför angeläget att pröva modeller där ideella organisationer, själva eller tillsammans med offentliga samhällsorgan, kan utveckla verksamhet för att förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos fondens målgrupper. Levnadsvanor och mönster som grundläggs i tidig ålder följer ofta med och påverkar resten av livet, varför det är särskilt ange- läget att främja goda levnadsvanor tidigt i livet. Projekt som syftar till ökad delaktighet i kulturlivet Att verka för ett rikt och nyskapande kulturliv som är tillgängligt för alla människor samt att bevara och tillgängliggöra kulturarvet är viktiga upp- gifter för hela samhället. Alla som bor i vårt land ska oberoende av ålder eller eventuell funktionsnedsättning ha möjlighet att delta i kulturlivet och uppleva en bredd av kulturella uttrycksformer liksom att få utveckla sin egen förmåga att uttrycka sig. Det är därför angeläget att stödja pro- jekt som utvecklar barns och ungdomars möjlighet till delaktighet i kul- turlivet, till kulturupplevelser och till eget skapande. Det gäller också för personer med funktionsnedsättning. Även projekt som syftar till att utveckla långsiktig samverkan mellan kulturinstitutioner och ideellt före- ningsliv bör uppmärksammas. Det är också angeläget med stöd till barns och ungas språkutveckling. Projekt som syftar till att främja etableringen på arbetsmarknaden Arbete ger en egen försörjning och stärker oberoendet och självkänslan som en hög sysselsättning utgör grunden för samhällets väl- färd. Arvsfonden bör därför prioritera projekt som syftar till att finna metoder för att öka tillträde till arbetsmarknaden för ungdomar och för personer med funktionsnedsättning. Det är också angeläget med stöd till satsningar för att tidigt ge barn och unga, med eller utan funktionsned- sättning, kunskap om och erfarenhet av entreprenörskap och arbetslivet. Projekt som genomförs i samverkan med företag och branscher och de projekt som riktar sig till unga som står långt från arbetsmarknaden bör uppmärksammas särskilt. Projekt som syftar till att stärka rättigheterna för personer med funktionsnedsättning Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning rör de flesta samhällsområden så som rättsväsende, arbete, utbildning, socialtjänst, hälso- och sjukvård samt frågor om tillgänglighet och kvin- nors och barns situation. Medel från Allmänna arvsfonden kan bidra till att finna former och vidareutveckla metoder och arbetssätt som ger kvin- nor och män, flickor och pojkar med funktionsnedsättning möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet inom de egna intresseorgani- sationerna och i det lokala utvecklingsarbetet. Resultat före finansiella intäkter Räntekostnad vid köp av andelar Resultat vid försäljning aktie- Beviljade ej utbetalda bidrag Upplupna kostnader och förut- Inledande kommentarer och redovisningsprinciper Årsredovisningen är upprättad enligt Årsredovisningslagen (1995:1554) ÅRL. Fondens resultat och balansräkning samt noter följer uppställning enligt ÅRL. Fondens redovisnings- och värderingsprinciper överensstäm- mer med allmänna råd. Tillämpade principer är oförändrade från föregående år. Kammarkollegiet sköter den ekonomiska förvaltningen av ett antal stiftelser och andra fonder. För förvaltningen har kollegiet bildat ett aktiekonsortium, ett aktieindexkonsortium och ett räntekonsortium. Till- gångarna i respektive konsortium ägs gemensamt av de stiftelser/fonder som har placerat kapital i konsortiet genom köp av andelar. Andelarna är lika stora och medför lika rätt till egendom som ingår i konsortiet. Kon- sortierna är även i övrigt uppbyggda efter förebild av värdepappersfon- der, men de omfattas inte av lagen (2004:46) om investeringsfonder. Sedan konsortierna bildades tillämpas följande redovisningsprinciper beträffande andelar i konsortierna. I respektive stiftelse/fonds bokföring behandlas andelar i konsortierna på samma sätt som andelar i värdepappersfonder. De andelar i konsor- tierna som tas upp som omsättningstillgångar i balansräkningen är värde- rade till det lägsta av anskaffningsvärdet och marknadsvärdet på balans- dagen. De andelar i konsortierna som tas upp som anläggningstillgångar är värderade till anskaffningsvärdet eller enligt samma princip som om- sättningstillgångar i de fall värdenedgången kan antas vara bestående (ÅRL kap 4 § 5). Inlösen av andelar medför realisationsvinst eller realisationsförlust. Utdelning från konsortierna tas upp som intäkt. Vid utdelning från kon- sortierna tillämpas principen att utdelningar motsvarar respektive kon- sortiums direktavkastning. Varken realiserade eller orealiserade värde- ökningar delas ut. Värdepapper som ingår i konsortierna värderas med ledning av gällan- de marknadsvärde. För aktieinstrument avses med gällande marknads- värde senaste betalkurs vid värderingsdagens slut eller, om sådan saknas, senaste köpkurs. För ränteinstrument avses med gällande marknadsvärde genomsnitt av köp- och säljkurs vid värderings-dagens slut. Om sådana kurser saknas eller om kurserna enligt kollegiets bedömning är miss- visande får kollegiet fastställa värden på objektiva grunder. Anskaff- nings- och inlösenvärdet för andelar i räntekonsortiet är marknadsvärdet vid anskaffnings- respektive inlösentidpunkten, dock högst ett s.k. nomi- nellt värde som fastställs i taget och som ungefär motsvarar marknadsvärdet efter det att utdelning lämnats. Om mark- nadsvärdet vid anskaffnings- respektive inlösentidpunkten överstiger det nominella värdet, betraktas skillnaden som upplupen ränta. Utdelningen från räntekonsortiet justeras med den upplupna räntan. Beviljade bidrag redovisas direkt mot eget kapital. Bundet eget kapital är inte tillgängligt för utdelning och utgörs av ursprungligt kapital samt ackumulerade kapitaliseringar, realisationsvinster/-förluster och ned- Skr. 2011/12:145 skrivningar. Fritt eget kapital (disponibla medel) utgörs av balanserade Bilaga 1 vinstmedel och årets resultat justerat för omföringar till/från bundet eget Disposition av årets resultat sker enligt följande. Den del av årets resultat som avser realisationsvinst/-förlust samt eventuella nedskriv- ningar överförs till bundet eget kapital. Till bundet eget kapital förs även det belopp som skall användas för kapitalisering. Resterande del av årets resultat redovisas som fritt eget kapital och är tillgängligt för utdelning. En kassaflödesanalys enligt indirekt metod (med jämförelse tal), har upprättats baserad på RR 7 (redovisning av kassaflöden). Testamente och bättre rätt Prel. skatt och sociala avgifter, godemän Andelar i ränte- och aktiekonsortierna Förändringar i eget kapital *Kapitalisering av influtna arvsmedel Restituerade arvsmedel (enl. not 1) Riksrevision, faktura nr 73111794 Diverse fakturor avseende dödsbo Folkets Hus i Sofielund Beviljade ej utbetalda bidrag Summa beslutade ej utbetalda bidrag Fondförvaltningsavgift 4 kv 2011 Ekonomiadmin., timtaxa 4 kv 2011 Totalavkastning i konsortiet (%) Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (tkr) Bokfört värde (tkr) Orealiserat övervärde (tkr) Totalavkastning i konsortiet (%) -14,31 Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (tkr) Bokfört värde (tkr) Orealiserat övervärde (tkr) Totalavkastning i konsortiet (%) -11,47 Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (tkr) Bokfört värde (tkr) Orealiserat övervärde (tkr) Eget kapital (tkr) Kassaflöde från den löpande Återförda/återbetalda bidrag Likvida medel vid årets början Tilldelade medel per organisation 2011 , Stöd och Kunskapscenter DART, Kommunikations- och dataresurscenter ungdomar och Vuxna (FUB) Föreningen , Assistans, Gemenskap Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) (HSO) i län Handikapprörelsens Idé & KunskapsCentrum och liknande psykoser, , (NHR) i (NHR) i språkstörda barn (DHB), (RSMH) i (RTP), nytt namn h.2009: Ungdomar och Vuxna, FUB:s frilufts/fiskeförening, SFFF Svenskt Utvecklingscentrum för handikappidrott Akropol , Akropol BBK Somali-Swedish Relief and Development Föreningen - Fredens Röst (HLK) i kommun, Barn och Dramatiska Högskola) fd - Barnens Rätt i Samhället läkemedelsberoende (RFHL) i läkemedelsberoende (RFHL) Riks Läkemedelsmissbrukare (RFHL) i Röda Korset, Umeåkretsen Svenska Röda Korset, Region Unga , Kriminellas Revansch I Samhällets Fonden Mot Våld för Medmänsklighet Grosshandlare . Ågrens Donationsfond Stiftelsen - elever mot mobbing () Södra - Folkrörelsernas Konstfrämjande (FKf) i (NBV) i (NBV) i (NBV) Väst, Förbundet , No Limit Skate Föreningen - Ung utan Ungdom Mot Rasism i Drömmarnas Hus Ek. Folkets Hus i Sofielund Föreningen ABC, Aktiva insatser för människa Föreningen - Skapande och Samverkan Föreningen , Enhet Ung Imagenes del Sur/Bilder från Södern Interkulturellt Projektcentrum ek för (KFKR) i Mansmottagningen mot våld i främjande (NTF) i för sjuka barns behov (RFSL) i Stödcentrum för Humanvård och Social Tanke och Handling ek. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Adelsohn , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under