prop · GZ03140 · 2012-06-13 00:00:00 — stationer till tre olika stationsgrupperingar: riksgruppen, nordöstra gruppen och sydvästra gruppen. Riksgruppen är den del av Bilprov- ningen som blir kvar i bolaget och utgör lite drygt en tredjedel av dagens . Nordöstra gruppen och sydvästra gruppen är de delar som säljs och utgör dessa självständiga dotterbolag. Ambitionen är att slutföra försäljningsprocessen . NY BRANSCH VÄXER FRAM Alternativet att fortsätta som tidigare och avvakta framväxten av en väl fungerande marknad har bedömts som mindre attraktivt. Om Bilprov- ningen har en helt dominerande ställning och uppfattas som ett effektivt, kundorienterat och lönsamt bolag av konkurrenterna, redu- ceras viljan till större satsningar av nya aktörer. Detta kan leda till att tidsperioden innan en meningsfull konkurrens uppstår kan bli utdragen. Med en delförsäljning kan man istället se framför sig en utveckling där konkurrensen mellan de nya aktörerna sker i en kombination av service- nivå, effektivitet och pris i kundledet. För personalen innebär en delförsäljning att en ny bransch växer fram snabbare vilket också skapar nya möjligheter för de enskilda medarbe- tarna. En större mångfald av väl etablerade aktörer på en förväntat växande marknad innebär fler möjligheter att söka sig till den arbets- givare som individen tycker bäst svarar mot de egna önskemålen. Staten och övriga nuvarande ägare kommer att kvarstå som ägare i den del av som inte bjuds ut till försäljning. Även efter en delförsäljning har en viktig roll att spela som en stark aktör som kan bidra till att målen med omregleringen uppnås. beslutar att avreglera marknaden. (som avregleringen). Carspect etable- rar sig i och erbjuder fordonsbesiktning. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2011 En tekniker informerar sin kund vid besiktningen. Servicenivån på stationerna är en av de faktorer som kommer att bli allt viktigare i den ökade konkurrens som följer av en delförsäljning av stationsnät. Vid en extra stämma i Bilprov- ningen beslutas att bolaget ska förberedas för en uppdelning av stationsnätet i 3 grupper. Sydvästra ska säljas. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2011 på KTH, Kungliga Tekniska . KTH är ett av många campusområden i som ägs och förvaltas av Akademiska Hus. Runt 300 000 personer studerar, forskar och arbetar i någon av Akademiska Hus fastigheter. Foto: Akademiska Hus VeRKSAmHeTSBeRäTTelSe föR föReTAg med STATligT ägAnde 2011 så förvaltas DE statlIGt ÄGDa BOlaGEN staten är en betydande bolagsägare i . I den statliga bolagsportfölj som förvaltas av finns 58 bolag, som tillsammans är värda och sysselsätter nära 100 000 personer. staten har därför ett stort ansvar att vara en aktiv och professionell ägare. för att bedriva ett aktivt ägande med tydliga mål och riktlinjer för de statligt ägda bolagen har en specialiserad förvaltningsorganisation inom . sker i enlighet med statens ägarpolicy. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens tillgångar. med alla departementen bistår regeringen i dess arbete och sköter förvaltningen. förvaltas 58 bolag1), 43 helägda och 15 delägda. Det uppskattade sammanlagda värdet på denna bolagsportfölj var . De hel- ägda bolagen sysselsätter tillsammans nära 100 000 personer, och om intressebolagen inräknas i förhållande till statens kapi- talandel sysselsätter den statliga bolagsportföljen drygt 180 000 personer. Bolagen är såväl stora som små och verksamma inom en rad olika branscher där många av bolagen också har en stark marknadsposition. En del i att vara en värdeskapande och aktiv ägare är att löpande utvärdera bolagen och pröva skälen till ett fortsatt stat- ligt ägande. Huvuddelen av de statligt ägda bolagen verkar på fullt konkurrensutsatta marknader där staten som ägare driver värdeskapande åtgärder, exempelvis olika strukturåtgärder. Som princip anser regeringen att staten inte ska äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens, såvida inte företaget har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag som är svårt att utföra med annat ägande. Regeringens ambition är såle- des att minska det statliga ägandet. Så länge bolagen ägs av staten anser dock regeringen att de ska förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt, med värdeska- pande som övergripande mål. Det innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt, ges förmåga att utvecklas samt skapa värde genom ett hållbart företagande. Regeringen har bemyndigande att minska eller avveckla ägandet i , , SEK () och SweRoad. Dessutom har bemyndi- gat regeringen att förändra ägandet i . Inom finns en specialiserad förvaltnings- organisation fördelad på två enheter, enheten för statlig bolags- förvaltning och enheten för bolagsanalys och ägarstyrning. Enheterna ansvarar för utveckling och samordning av ägarstyr- ningen för samtliga bolag som förvaltas av och för bolagsstyrningen av 36 av de totalt 58 statligt ägda bolagen. Bemyndiganden att FöRändRa det statliga ägandet förändra ägandet till, % 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217, 1991/92:21, bet. 1991/92:NU14, rskr. 1991/92:8, 1991/92:153, bet. 1991/92:NU36, rskr. 2009/10:121, bet. 2009/10:fiU35, rskr. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302, 2002/03:142, bet. 2002/03:NU14, rskr. 2010/11:1, bet. 2010/11:tU1, rskr. 1) är inte ett aktiebolag utan en egen associationsform med offentligrättslig ställning, men räknas här in bland de statligt ägda bolagen. vErKsamhEtsBErÄttElsE för förEtaG mED statlIGt ÄGaNDE 2011 SÅ FÖRVALTAS DE STATLIGT SSC (Svenska rymdaktie- ESS (European Spallation 1) Förvaltas av fr o m . Förvaltningsarbetet bedrivs i huvudsak i bolagsgrupper för varje innehav, sammansatta av kompetenser från de två enhe- terna. Bolagsgrupperna ansvarar löpande för ägarfrågor som rör de förvaltade bolagen. har förvaltare som arbetar i bolagsstyrelserna och hanterar den löpande dialogen med bolagen. Förvaltarna har även det övergri- pande ansvaret för att leda arbetet i bolagsgrupperna. och ägarstyrning har experter inom områdena bolagsanalys, hållbart företagande, bolagsjuridik och styrelse- Enheten svarar för övergripande ägarstyrningsdo- kument, såsom statens ägarpolicy liksom för formuleringen och uppföljningen av ekonomiska mål och enheten samordnar nomineringsarbetet för de statliga bolagsstyrelserna. Regeringen ser kontinuerligt över hur bolagsstyrningen och förvaltningsmodellen kan utvecklas. presente- rade (Fi 2011:06) sitt betänkande Ekonomiskt värde och samhällsnytta förslag till en ny statlig ägarförvaltning (SOU 2012:14). Utredningens uppdrag var att föreslå hur för- valtningen av företag med statligt ägande bör bedrivas och organiseras för att säkerställa en så eektiv och ändamålsenlig förvaltning som möjligt. Utredningens betänkande remiss- behandlas . För en mindre del av de statligt ägda bolagen ligger förvalt- ningsansvaret på andra departement: , , , Utbildnings- departementet, , och . Kostnaden för förvaltningen av bolag med statligt ägande uppgick till 46,5 (64,9) vilket mot- svarar av förvaltat kapital. Av detta avsåg 17,8 (33,4) externt köpta tjänster och utredningar såsom arvoden för nansiell, ekonomisk och juridisk rådgivning samt framställandet av verksamhetsberättelsen och Regeringskansli- ets delårsrapporter för bolag med statligt ägande. Kostnaderna för förvaltningsorganisation utgörs huvudsakligen av lönekostnader men också av andra löpande kostnader såsom resor och kontorsmaterial. Kostnader för bolagsförvaltningen inom andra departement inräknas inte, då de främst består av lönekostnader som även hänförs till övriga arbetsuppgifter inom respektive departement. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2011 så förvaltas de statligt bolagen Aktiv bolAgsstyrning viA ägArpolicyn Styrningen av de statligt ägda bolagen sker i första hand med stöd av statens ägarpolicy (ägarpolicyn i sin helhet finns på s. 120). Ägarpolicyn är ett styrdokument där regeringen redogör för sina förvaltningsmandat, vilka lagar och regler som styr förvalt- ningen, ramverket för bolagsstyrningen och förhållandet mellan ägare, styrelse och ledning samt regeringens inställning i viktiga principfrågor inom bolagsstyrning. Ägarpolicyn tillämpas i majoritetsägda bolag med statligt ägande. I de bolag där staten är delägare verkar staten i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn ska tillämpas. Ägarpolicyn reglerar bland annat: Tillämpning av Svensk kod för bolagsstyrning Styrelsenominering på bolagsstämmor (läs vidare på s. 16) Hållbart företagande (läs vidare på s. 20) Riktlinjer för ersättningar till ledande befattningshavare (läs vidare på s. 28 och s. 126) Mål: Ekonomiska mål (läs vidare på s. 30) samt i förekom- mande fall samhällsekonomiska mål Riktlinjer för extern rapportering (läs vidare på s. 124) Bolagsstyrningen utövas även på några andra sätt, utöver vad som regleras i ägarpolicyn. Det förekommer kontinuerligt en dialog mellan å ena sidan förvaltningsorgani- sation och den politiska ledningen och å andra sidan styrelseord- förandena och bolagen. Den styrelserepresentation som Reger- ingskansliets tjänstemän har i bolagen utgör ytterligare en del av styrningen. De statligt ägda bolagens utveckling följs upp och utvärderas genom bland annat ekonomiska analyser, branschanalyser och olika typer av rapporter från bolagen. Målen för bolagens eko- nomi och verksamhet följs regelbundet upp och utvärderas i dia- log med respektive styrelseordförande. I sin årliga skrivelse till redogör regeringen för för- valtningen av företag med statligt ägande. Skrivelsen består huvudsakligen av denna verksamhetsberättelse. Verksamhets- berättelsen riktar sig också till allmänheten, de statligt ägda bolagen, media och andra intressenter. publi- cerar även två delårsrapporter om utvecklingen i de stat- ligt ägda bolagen. en av sJ:s dubbeldäckare passerar nära badbryggan i . Foto: /SJ verKsamhetsberÄttelse för företag med statligt Ägande 2011 Styrelsen har det övergripande ansvaret för ett aktie- bolags skötsel. Att utse bolagens styrelser är ett av sta- tens viktigaste instrument i bolagsstyrningen. För att säkerställa att bolagsstyrelsen ges den kompetens som behövs har en strukturerad process för styrelsenomineringar. SAMMANSÄTTNINGEN BYGGER PÅ BREDD OCH KOMPETENS Styrelsen väljs på bolagsstämman av aktieägarna. Varje styrelse- nominering utgår från kompetensbehovet i den enskilda styrel- sen. Sammansättningen ska vara sådan att den säkerställer att styrelsen kan förvalta bolagets angelägenheter med integritet och eektivitet samt att styrelsen inom sig har branschkunskap och annan för bolaget relevant kompetens. En styrelseledamot i ett bolag med statligt ägande ska utöver relevant kompetens också ha integritet och förmåga att se till bolagets bästa. En eektiv styrelse får inte vara för stor, antalet ledamöter bör normalt vara 68 personer. Regeringens avsikt är att endast ha ordinarie ledamöter och inga suppleanter. Styrelsens sammansättning ska vara sådan att mångsidighet och bredd uppnås avseende bakgrund, kompetensområde, erfa- renhet och kön. För att uppnå balans avseende könsfördelning är målsättningen för de statliga bolagen att andelen av vardera kön ska vara . STYRELSEORDFÖRANDE EN SÄRSKILD ROLL Styrelsens ordförande har en central roll i styrelsen och ansvarar för att styrelsens arbete är väl organiserat och bedrivs eektivt. Ordförande har även andra särskilda uppgifter såsom ansvaret att samordna styrelsens syn med ägaren när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden. STYRELSENOMINERINGSPROCESSEN EN CENTRAL DEL AV BOLAGSSTYRNINGEN Inom och ägar- styrning nns specialister inom rekrytering som uteslutande arbetar med att koordinera rekryteringar och nomineringar av styrelseledamöter till de statligt ägda bolagen. Urvalet av leda- möter görs utifrån en bred rekryteringsbas i syfte att ta till vara på kompetensen hos såväl kvinnor som män, liksom hos perso- ner med olika bakgrund och erfarenheter. Genom ett enhetligt och strukturerat arbetssätt säkerställs kvalitet i hela nomine- ringsarbetet. Processen med att nominera en bolagsstyrelse inleds med att en arbetsgrupp analyserar aktuellt kompetensbehov utifrån bolagets verksamhet, dess aktuella situation och kommande utmaningar samt bolagets nuvarande styrelsesammansättning. Eventuella rekryteringsbehov fastställs därefter, kravproler tas fram och rekryteringsarbetet startar. Förslag på styrelseleda- möter förankras inom . Genom ett beslut av bolagsansvarigt statsråd fastställs sedan nomineringen så att bolagsstämman kan besluta om val av styrelse. bestod varje styrelse i den statliga bolagsportföljen av i genomsnitt av 6,8 (6,8) styrelseledamöter. Styrelsernas stor- lek varierar från 2 till 9 ledamöter. I de statligt ägda bolagen nns sammanlagt nära 400 styrelseledamöter, väljs ungefär 6070 nya styrelseledamöter. Att ha oliktänkande ledamöter i en styrelse kan dramatiskt förbättra dynamiken. Mångfald i styrelser handlar om era olika dimensioner. Det kan gälla ålder, etnicitet och kön, men även branscherfarenheter, akademisk bakgrund och yrke. Styrelsens behov av mångfald måste avgöras individuellt för det enskilda bolaget. Att ta in en ny styrelseledamot med annan bakgrund än övriga ledamöter ska syfta till att den samlade kompetensen i styrelserummet får en relevant Det får dock inte ske på bekostnad av att styrelsen blir för stor. I statens arbete med att utse kompetenta och väl fungerande styrelser är mångfaldsfrågan en viktig komponent. Målet är att ta in er personer i styrelser med olika bakgrund. har hållit era gruppmöten, frukostar och seminarier kring temat mångfald och styrelsedynamik. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2011 ARVODESÖVERSIKT BOLAGENS ERSÄTTNING TILL REVISORER 2011 (nomineringsbeslut, instruktion, förordnande, fullmakt) I de börsnoterade bolagen , SAS och TeliaSonera, där staten tillhör de största ägarna, har haft representanter i valberedningarna. UTVÄRDERING AV STYRELSENS ARBETE Styrelsens arbete utvärderas , och det är styrelseordföran- dens uppgift att se till att utvärderingen genomförs. I de statligt helägda bolagen informerar ordförande ansvarigt departement om utvärderingens resultat. I de delägda bolagen informeras val- beredningen. Därtill gör löpande en egen utvärdering av de statligt ägda bolagens styrelser, som en del av bolagsstyr- ningen och styrelsenomineringsprocessen. Ägaren väljer revisorer vars uppdrag är att oberoende granska styrelsens och den verkställande direktörens förvalt- ning samt bolagets årsredovisning och bokföring. Styrelsens arbete och ansvar Styrelsen ansvarar enligt aktiebolagslagen för bolagets orga- nisation och förvaltningen av dess angelägenheter, vilket bland annat innebär att styrelsen fastställer bolagets över- gripande strategi samt fattar viktigare strategiska beslut. Vidare utser styrelsen VD och utfärdar instruktion för den- nes förvaltning av bolaget. Styrelsen beslutar om vem som företräder bolaget (rmateckning) och kallar aktieägarna till bolagsstämma. Styrelsen fastställer huvudinriktningen för styrel- sens arbete för det kommande verksamhetsåret. Arbetsord- ningen reglerar bland annat antalet styrelsemöten, vilka ärenden som ska behandlas på möten, arbetsfördelningen inom styrelsen, styrelseordförandens särskilda åligganden samt hur eventuella utskotts arbete ska bedrivas. Styrelsen ska även pröva VD:s rapporteringsinstruktion. Styrelsen ansvarar bland annat för att skatter och avgifter betalas in och att årsredovisningar upprättas och lämnas in till . Styrelsens ansvar är omfattande och leda- möterna kan bli skadeståndsansvariga både mot bolaget och tredje man och även i vissa fall bli personligt ansvariga för bolagets skulder. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2011 Fler kvinnor i styrelserna än på börsen Av de stämmovalda styrelseledamöterna var per i genomsnitt andelen kvinnor och andelen män i de statligt ägda bolagen. I de statligt helägda bolagen var andelen kvinnor , att jämföra med börsens 241) procent kvinnor. I 34 av de statligt ägda bolagen (37 föregående år) uppnåddes målsättningen om balans avseende könsfördel- ning, det vill säga att andelen av vardera könet var minst 40 pro- cent. I 23 bolag uppnåddes inte målsättningen, i 17 av dessa bolag var det övervikt av män, det vill säga män och kvinnor. I 6 av dessa bolag var det fler kvinnor. Se figur Antal styrelser med balanserad könsfördel- ning här intill. Andelen kvinnor som styrelseordförande i den statliga bolagsportföljen har ökat från 2012, att jämföra bland börsbolagen. I de hel- ägda statliga bolagen är andelen kvinnliga styrelseordförande . 1) Enligt SIS Ägarservice. Styrelseledamöter uppbär ersättning för den arbetsinsats och det ansvar som styrelseuppdraget innebär. Styrelsens arvoden bestäms av bolagsstämman. Till tjänstemän inom som är styrelseledamöter i statligt ägda bolag utgår inget styrelse- eller utskottsarvode från bolaget. antal styrelser meD balanseraD könsFörDelninG 2011 K = Kvinnor % M = Män % Diagrammet visar antal företag och könsfördelningen i styrelserna. I 34 av 57 företag är könsfördelningen kvinnor respektive män. 1)Baserat på antal styrelseuppdrag tillsatta av bolagsstämman. Omfattar samtliga företag med statligt ägande exklusive avvecklingsbolaget . könsFörDelninG vD oCH leDninGsGrUpp1) Kvinnor (K), Män (M) I 12 av företagen finns ingen ledningsgrupp utöver VD. 1)Utvärderingen omfattar företag där statens ägarandel är större än och exkluderar avvecklingsföretag. 2)Per var antalet kvinnor som var VD:ar 14 och andelen , baserat på samtliga statligt ägda företag exklusive avvecklingsföretagen. 3)Exklusive VD. könsFörDelninG leDamöter UtseDDa av bolaGsstämman Kvinnor (K), Män (M) Hel- och delägda företag Summa ordförande och ledamöter Summa ordförande och ledamöter Regeringen eftersträvar balans avseende könsfördelning i styrelserna i de statligt ägda företagen. Per var andelen kvinnor och andelen män . I de helstatliga företagen var andelen kvinnor och andelen män . Andelen styrelseordförande som var kvinnor uppgick till . Redovis- ningen ovan omfattar samtliga företag med statligt ägande exklusive avvecklingsbolaget . VERKSAMhETSBERÄTTELSE föR föRETAg MED STATLIgT ÄgAnDE 2011 Den vackra entrétrappan i i nationalscen för opera och balett , då den första föreställningen gavs i . VerKSamhetSberättelSe för företaG meD StatlIGt äGanDe 2011 Ökade ambitioner kring hållbarhetsfrågor De statligt ägda bolagen ska vara föredömen inom håll- bart företagande. En hög standard på bolagens håll- barhetsredovisningar har påskyndat arbetet genom att öka transparensen. integreras hållbarhet i bolags- styrningen för att säkra ett långsiktigt värdeskapande. För staten som ägare är det centralt att bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås. En för- utsättning för detta är att företagandet bedrivs hållbart, denie- rat som ett ansvarsfullt utnyttjande av resurser samt hantering av mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption, aärs- etik, jämställdhet och mångfald. ser en integrering av dessa frågor som en självklar del av aärsstrategin för att tillvarata nya aärsmöjlig- heter på marknader där anställda, aärspartners, kunder och leverantörer ställer allt högre krav. De statligt ägda bolagen ska vara föredömen för andra bolag och leda denna utveckling. STYRELSENS ANSVAR ENLIGT ÄGARPOLICYN Regeringen förväntar sig att alla statligt ägda bolag stödjer och följer riktlinjer för multinationella företag, de tio prin- ciperna i FN:s Global Compact samt för företag och mänskliga rättigheter (se ruta s. 22). För staten som ägare kommer hållbarhetsfrågorna och uppföljning av hållbarhetsar- betet att integreras i den löpande bolagsstyrningen. Hållbarhetsfrågorna är ytterst styrelsens ansvar. Ägarpolicyn (se s. 120) slår fast att statligt ägda bolag ska vara föredömen inom området Hållbart företagande. Det är respektive bolags- styrelses ansvar att deniera och fastställa relevanta hållbarhets- mål, övergripande strategier för att nå dessa mål, och att löpande granska och följa upp hållbarhetsarbetet. Ägaren och styrelsens ordförande ska , eller oftare, träas för att diskutera arbe- tet med utgångspunkt i hållbarhetsmålen. Varje enskilt bolag har sina specika risker och aärsmöjlig- heter kopplade till hållbarhet. Målen ska sättas utifrån varje bolags särskilda förutsättningar. Bolagen har själva bäst kunskap om vilka frågor som är mest relevanta och väsentliga, bland annat utifrån de branscher och länder som de är verksamma i. Arbetet med hållbarhetsfrågor ska vara ett ständigt pågående arbete, utifrån varje bolags förutsättningar och utmaningar. Kraven på rapportering är ett verktyg för att driva utvecklingen framåt. För att uppnå ett långsiktigt värdeskapande måste bola- gen aktivt positionera sig för nya krav och utmaningar också inom hållbart företagande. Även om bolagen själva har stor kunskap om sina viktiga håll- barhetsfrågor så är dialogen med bolagets intressenter avgörande för ett långsiktigt framgångsrikt hållbarhetsarbete. Genom att bolagen identierar sina viktigaste intressenter och förtroende- frågor skapas en agenda och prioriteringar för förändring. Att redovisa resultaten från intressentdialogerna i hållbarhetsredo- visningen är ett sätt att ytterligare öka transparensen. Intressentdialogerna bidrar till att fånga upp farhågor, risker och kritiska synpunkter men även förväntningar och idéer kring nya aärsmöjligheter kopplade till hållbart företagande. Staten är en viktig intressent i rollen som ägare, och i ägarpolicyn fram- förs regeringens syn och förväntningar på de statligt ägda bola- gen när det gäller hållbarhetsfrågor. I dialogen med andra viktiga intressenter, som kunder, leve- rantörer, medarbetare, samarbetspartners och intresseorganisa- tioner kan bolaget ytterligare förbättra arbetet med ett hållbart företagande samt stärka sitt förtroende generellt i omvärlden. Ett hållbart företagande handlar även om att bolag hanterar frå- gor, som annars kan komma att bli kritiska längre fram i tiden, genom att vara lyhörda för omvärldens förväntningar. Detta förebyggande arbete kan undvika konsumentbojkotter, olika kampanjer eller nya riktlinjer inom ett visst område, som skadar bolagets varumärke och förtroendekapital eller ger en all- mänt negativ uppmärksamhet som missgynnar bolagets aärs- mässiga utveckling. En viktig del av hållbarhetsarbetet är att ha en aktiv dialog med bolagets intressenter. En intresseanalys identierar intressenterna och vilka för- väntningar dessa har på bolaget samt ger information om viktiga förtroende- frågor och stöd i att skapa en agenda för förändring. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2011 Några frågor till , ansvarig förHållbart företagande inom enheten för bolagsanalys och ägarstyrning i är ansvarig för Hållbart företagande inom bolagsförvaltningsorganisationen i . är nationalekonom och har en bakgrund som nans- analytiker. Hon var med och startade i och kommer närmast från Ethix SRI Advisors. Hur ser du på de olika perspektiv som du tar med dig i ditt nya uppdrag, investerarens och intresseorganisationens? Näringslivet har en helt avgörande roll när det gäller att bidra till ett långsiktigt hållbart samhälle, vilket också ideella och andra intresseorganisationer är medvetna om och använ- der sig av i sitt arbete. Och för företagen innebär hållbarhets- frågorna både nya risker och nya affärsmöjligheter. Informa- tion sprids snabbt över hela världen och företagen blir granskade och påpassade på ett helt annat sätt . har de nu också större möjligheter att nå ut och berätta om vad de gör och hur de bidrar till en mer hållbar utveckling. Du har besökt många svenska bolag utomlands, framför allt i och . Vilka erfarenheter tar du med dig? Framför allt har jag fått en insikt i hur svåra och komplexa hållbarhetsfrågorna, och inte minst etikfrågorna är. Det är lätt att ha en bestämd uppfattning när man sitter här hemma.