prop · H0031d34 · 2012-09-20 00:00:00 — Markrättigheter är en central del i livsmedelsförsörjningen och har varit engagerad för att förhandlingarna om de Frivilliga riktlinjerna för ansvarsfull förvaltning av mark, fiske och skog inom ramen för livsmedelsförsörjning (CFS) kunde slutföras. har också fortsatt verka för att CFS ska bli det centrala och inkluderande organet för global livsmedelsförsörjning och nutrition. Som stor bidragsgivare är fortsatt pådrivande för att den snart färdiga reformeringen av FAO ska få stort genomslag och effekt. har även varit aktiv i FAO:s arbete för att främja en policyutveckling mot ett hållbart jord- och skogsbruk samt fiske i syfte att främja en trygg global livsmedelsförsörjning. har engagerat sig i FAO:s kommission för genetiska resurser för livsmedel och jordbruk och deltagit i internationella förhandlingar om utvecklandet av globala handlingsplaner för bevarande och hållbart nyttjande av inom växt-, djur- och skogsgenetiska resurser. har också varit drivande inom utvecklingen av det växtgenetiska fördraget för livsmedel och jordbruk och deltagit i internationella möten och förhandlingar bl.a. för att ta fram en finansieringsstrategi för genomförande av fördraget. Regeringen har genom framtagande av skrifter inom ramen för uppmärksammat konsekvenserna av de kraftiga prisvariationerna på livsmedel liksom också vikten av att stödja ägande- och nyttjanderätten vid internationella investeringar i mark i utvecklingsländer. Inom ramen för om hållbar utveckling arbetade hårt för att EU- positionen tydliggjorde jordbrukets, skogens och fiskets roll för omställning till grön ekonomi och för livsmedelsförsörjning, vilket avspeglas i förhandlingsresultatet. Under konferensen deltog SLU med utställning och sidoevenemang om skog på uppdrag av regeringen. har vidare engagerat sig i arbetet att reformera den Gemensamma råvarufonden (CFC) som finansierar framför allt mindre pilotprojekt i utvecklingsländerna på främst jordbruksråvaruområdet. Dessa kan skalas upp och appliceras på andra länder och regioner. Syftet är att tillskapa en kostnadseffektiv och hållbar organisation för denna form av internationell projektfinansiering. SLU har fastställt en strategi för sin del i genomförandet av den svenska politiken för global utveckling. För att implementera strategin har SLU initierat ett program Agricultural Sciences för Global Development (SLU Global). , och har ingått en överenskommelse om samarbetet med Politiken för global utveckling. har aktivt stöttat SVA:s samarbete med som grundas på det av regeringarna ingångna Memorandum of Understanding om bl.a. djurhälsa och livsmedelsfrågor. Ett samarbete mellan och dess georgiska motsvarighet angående kapacitetsuppbyggnad och myndighetsstruktur i pågår. för jordbruks- och matforskning (NKJ), som är ett samarbetsorgan under det för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS), anordnade en konferens om roll i primärproduktionens livscykel. Bland annat diskuterades den framtida livsmedelsförsörjningen och de problem som uppstår med en ökande befolkning, förändrat klimat och begränsade resurser. En forskningsbaserad bioekonomi har en central roll för att möta framtidens utmaningar och skapa en grön tillväxt. Talare från bl.a. framhöll vikten av en nordisk plattform för att kunna påverka den europeiska. Nordiskt Genresurscenter, som är en institution under , har tecknat ett nytt kontrakt som fokuserar på bevarande och nyttjande av genetiska resurser. Ytterligare insatser krävs för att millenniemål 1, att halvera andelen hungrande till 2015, ska nås. Ett aktivt engagemang i FAO:s långsiktiga och policyskapande arbete anses utgöra en viktig beståndsdel för att närma sig målet. bör fortsätta fokusera på frågor i linje med regeringens policies för utvecklingspolitiken, särskilt genderfrågor och strategiska satsningar. Mer information om regeringens arbete med millenniemålen redovisas under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. De gröna näringarna bidrar till lösningen av det globala miljö- och klimatarbetet har under de internationella klimatförhandlingarna i , , fortsatt att driva skogens betydelse för minskad klimatpåverkan. I 2011 fattades också beslut om att initiera ett arbete för hur jordbruket ska minska växthusgasutsläppen, något som varit pådrivande för. I linje med regeringens prioritering av att de gröna näringarna ska bidra till en globalt hållbar utveckling har en programförklaring för internationella skogspolitik presenterats , inom ramen för satsningen Skogsriket. innehar ordförandeskapet i COFO 20102012. har agerat aktivt i ordföranderollen och arbetat för effektivisering, tydligare ledningsstruktur och höjd ambitionsnivå för perioden mellan mötena, det s.k. intersessionella arbetet. Genom EU har också åtgärder för att hantera problem med olaglig avverkning och därtill relaterade handel vidtagits genom nya partnerskapsavtal med timmerexporterande länder. undertecknade EU avtal med både och den . Arbetet med Selfossdeklarationen för hållbart skogsbruk inom MR-FJLS har fortsatt med inriktning på skogens stora betydelse för vattenförsörjning och att möta globala klimatförändringar. MR-FJLS har fortsatt sitt engagemang inom ramen för för . är prioritetsområdeskoordinator för fiskefrågor, och här har ett aktivt arbete bedrivits, liksom på skogsområdet där har ett huvudansvar för ett flertal skogsrelaterade projekt inom strategin. i hölls ett seminarium inom MR-FJLS om bioenergi. Arbetet med för har bedrivits aktivt med ett särskilt fokus på att utarbeta mål och indikatorer för strategin, vilket tidigare helt har saknats. Samtliga myndigheter på Landsbygdsdeparte- P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 mentets områden har getts särskilda regeringsuppdrag i syfte att ytterligare förstärka och utveckla engagemanget i arbetet med strategin. Enligt FAO:s senaste data, som speglar situationen 2009, var av bedömda fiskbestånd fullt nyttjade, dvs. nära maximalt hållbart uttag (msy), vilket innebär att det inte finns utrymme för någon expansion av fångsterna. Av resterande bestånd var överutnyttjade och inte fullt nyttjade. Andelen överutnyttjade bestånd fortsätter att öka, vilket är oroande, men ökningen sker i lägre takt jämfört med . Detta indikerar vissa framsteg i förvaltningen och de åtgärder som har vidtagits av kuststater och det internationella samarbetet. har inom FAO-arbetet särskilt lyft fram att det krävs fördjupade analyser varför andelen överutnyttjade bestånd fortsatt ökar. Det är viktigt att målsättningen från om att världens fiskbestånd ska nyttjas på msy-nivåer 2015 fortsatt är ett internationellt åtagande, vilket driver i reformeringen av EU:s gemensamma fiskeripolitik liksom i andra internationella sammanhang såsom Rio+20. antog EU:s fiskeriministrar rådsslutsatser avseende bl.a. fiskepartnerskapsavtalen med tredje land. I och med dessa gjordes viktiga framsteg i hur avtalen ska bli mer hållbara, bl.a. att det måste finnas ett dokumenterat överskott, tydligare utvärderingar och vetenskapligt underlag samt krav på att mänskliga rättigheter och demokratiska principer uppfylls i avtalslandet. var pådrivande till att jordbruket inkluderades i klimatförhandlingarna. har genom sin höga kunskapsnivå och långa skogliga tradition en hög trovärdighet internationellt vad gäller skogsbruket och skogens produktions- och miljövärden. ska fortsätta att förmedla kunskap om detta och exportera sitt teknologiska kunnande. spelar fortsatt en viktig roll i att lyfta fram frågan om hållbara fiskbestånd genom att verka för att stärka den vetenskapliga rådgivningen och de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 En öppen global ekonomi Den övergripande trenden är att andelen jordbruks- och livsmedelsprodukter som exporteras globalt stadigt ökar, om än från en förhållandevis låg nivå i jämförelse med andra sektorer. Den starka ekonomiska utvecklingen och en ökad efterfrågan i tillväxtekonomierna, t.ex. , och , har inte minst bidragit till denna utveckling. De senaste årens kraftiga prisvariationer på jordbruks- och livsmedelsprodukter har påverkat den internationella handeln. Många exporterande jordbruksländer införde exportrestriktioner när priserna var höga i syfte att motverka höga priser på den inhemska marknaden. Detta förstärkte prisuppgångarna och minskade handeln. Handeln med jordbruks- och livsmedelsprodukter fortsätter alltså att öka internationellt trots att de multilaterala förhandlingarna om jordbruksfrågor inom ramen för världshandelsorganisationen praktiskt taget helt har avstannat. Regeringen arbetar dock fortsatt för att avsluta Doharundan där bl.a. ett reviderat jordbruksavtal ingår som skulle innebära kraftigt sänkta tullar och handelsstörande stöd samt en utfasning av alla former av exportstöd. Ett ryskt WTO-medlemskap innebär att världshandeln blir ännu mer integrerad. Trots avsaknad av ett avtal minskade EU:s genomsnittligt tillämpade tullar på jordbruksprodukter , vilket torde bero på bilaterala och preferensavtal samt att t.ex. tullarna på spannmål slopades när priserna var höga. I övriga världen kan inte en motsvarande minskning ses. stödjer G20-arbetet om att begränsa möjligheterna till användning av exportrestriktioner på livsmedel. Stödnivåerna i minskade från att utgöra av jordbrukarnas inkomster 2009. Den bidragande orsaken till detta är dock de höga priserna och inte jordbrukspolitiska reformer. En kontinuerlig utveckling av riktlinjer, rekommendationer och standarder i andra internationella organisationer sker i syfte att underlätta den internationella handeln på jordbruks- och livsmedelsområdet. arbetar aktivt inom flera av dessa såsom den internationella standardiseringsorganisationen för livsmedel, , för djurhälsa, OIE och för växtskydd, IPPC. med och utforma dessa riktlinjer och standarder bidrar till att skapa ramar för den internationella handeln som gynnar såväl svenska som övriga länders exportörer. I det arbetet prioriterar särskilt att hänsyn tas till fattigare länders intressen. I genomsnitt antas ett tiotal standarder i Codex och IPPC. Den globala handeln med jordbruksprodukter styrs av många olika faktorer. Det är viktigt att fortsatt gör sin röst hörd inom EU och internationellt i olika fora för beslut i mer frihandels- och utvecklingsvänlig riktning. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen inom visionen bruka utan att förbruka är att De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Ett flertal insatser har ingått i regeringens strävan att nå målet. De multilaterala klimat- och WTO- förhandlingarna är ännu inte avslutade trots ansträngningar av såväl som av övriga EU. I klimatförhandlingarna ingår numera jordbruk, något som har varit starkt pådrivande för. Överutnyttjande av fiskbestånden fortgår, om än med lägre ökningstakt. arbetade hårt för att om hållbar utveckling i som ägde rum skulle bli framgångsrikt och lyfte fram vikten av jordbrukets, skogens och fiskets roll för en omställning till en grön ekonomi och för livsmedelsförsörjning. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade insatserna har bidragit till ökad måluppfyllelse för att De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Regeringens övergripande mål är att skapa förutsättningar för fler jobb samt fler och växande företag i , för att därigenom bryta utanförskapet. De gröna näringarna är betydelsefulla för tillväxt och utveckling, framförallt på landsbygden. Regeringen vill därför inom ramen för ett hållbart nyttjande av naturresurserna skapa goda förutsättningar för livskraftiga företag i hela landet. Både kvinnor och män ska ges goda förutsättningar att bo och verka i hela landet. De gröna näringarna är landsbygdens ryggrad. De står tillsammans för av BNP. För att skapa fler jobb och företag i hela har de gröna näringarna en viktig roll. Det är viktigt att ta till vara landsbygdens möjligheter i klimatomställningen och ett miljömässigt hållbart brukande av naturresurserna. har några av världens mest ambitiösa mål för energi- och klimatpolitiken. De gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet för ett hållbart samhälle. Regeringens bedömning är att betydelsen kommer att öka. Produkter baserade på skogsråvara står för av den svenska nettoexporten. står bioenergin från jord- och skogsbruk för en tredjedel av energianvändning. De gröna näringarna har därmed en avgörande roll för att skapa sysselsättning i hela landet men också som motor i utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en grön ekonomi. Att producera råvaror från skog, fiske och jordbruk kräver dock en god framförhållning. För att kunna möta framtidens behov och efterfrågan på råvaror krävs åtgärder . Tillväxt på landsbygden skapas genom att människor ges rätt förutsättningar att förverkliga sina idéer. En grundläggande förutsättning för landsbygden som motor i den gröna tillväxten är fungerande infrastruktur, inte minst för digital kommunikation. Med bredband i världsklass är affärer, kontakter och utbyten en faktisk möjlighet oavsett geografisk position, avstånden krymper och potentialen ökar. Regeringen arbetar också för ett dynamiskt näringsliv med ambitionen att de gröna näringarna ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden inom EU. Landsbygdsdepartementet arbetar utifrån regeringens vision bruka utan att förbruka och redovisar därför politikens inriktning utifrån visionens fyra övergripande mål: -Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. -De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. -De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 -De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Goda företagsvillkor för både kvinnor och män är en grundförutsättning för de fyra övergripande målen. De långsiktiga omloppstiderna i de gröna näringarna innebär att det är centralt med långsiktiga villkor och en stark äganderätt. Det är också viktigt att kompetensförsörjning och kunskapsutveckling tryggas genom utbildning, forskning och innovation. En grundbult i svenskt livsmedelsföretagande är att konsumenternas förtroende och engagemang för det svenska djurskyddet är fortsatt starkt. Ett starkt djurskydd är en fråga som regeringen prioriterar. Goda konkurrensvillkor och möjlighet till småskalighet och diversifiering är andra viktiga aspekter för livsmedelsproducenterna. Regeringens vision bruka utan att förbruka genomsyrar även det internationella arbete som bedrivs inom ramen för utgiftsområdet. Regeringens agerande i globala frågor såsom tryggad livsmedelsförsörjning, ett hållbart brukande och bevarande av den biologiska mångfalden och naturresurserna, samt hantering av klimatutmaningarna, och en friare handel liksom en ökad export från de gröna näringarna, bidrar till att uppfylla visionen. 2.6.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald De gröna näringarna skapar jobb och tillväxt, men möter precis som många andra företagare en rad utmaningar. Enligt finns det produktionskostnader inom jordbrukssektorn som är högre i jämfört med andra länder. Orsaker till skillnaderna är bl.a. klimat, geografi, byggtradition och lagstiftning. Enligt har svenskt jordbruk lägre marginaler än genomsnittslandet i . En minskande jordbrukssektor innebär inte bara färre jobb på den svenska landsbygden utan också ett mindre öppet odlingslandskap med färre betade ängs- och hagmarker och därmed en förlust av biologisk mångfald och natur- och kulturmiljöer. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Det pågår flera angelägna insatser för att öka jordbruksföretagens konkurrenskraft. Regeringen anser att framtidstron inom näringen och attityden till primärproduktion i samhället är viktiga faktorer för att stärka jordbruksföretagens konkurrenskraft. Visionen om det nya matlandet är en viktig del i arbetet med att möta de utmaningarna. Arbetet med att korta handläggningstider och bra vägledningar från myndigheterna är prioriterat. Insatser har gjorts från sida för att underlätta för livsmedelsföretagare och det arbetet kommer att fortsätta att utvecklas. Det gäller t. ex. stöd till exporterande livsmedelsföretag, förstärkt rådgivning till företag och insatser för att stärka kompetensen hos de lokala kontrollmyndigheterna. Företag har ofta kontakter med flera olika myndigheter. Regeringen anser att det är viktigt att dessa kontakter förenklas så mycket som möjligt. Av den anledningen har regeringen bl.a. gett i i uppdrag att samordna samtliga länsstyrelsers arbete med att förenkla för företagen på länsnivå. Det är också viktigt att lagstiftningen tillämpas på ett likvärdigt sätt i och i övriga EU. För att uppnå de höga miljö- och djurskyddskrav som medborgarna ställer är det viktigt att den offentliga sektorn vid upphandling av livsmedel ställer krav och efterfrågar livsmedel med hög kvalitet och som producerats under förhållanden med god djuromsorg och goda miljöbetingelser. överlämnades delbetänkandet På jakt efter den goda affären - analys och erfarenheter av den offentliga upphandlingen (SOU 2011:73) till . Utredningens arbete går vidare, syftet är att utreda om upphandlingsreglerna i tillräcklig utsträckning möjliggör för upphandlande myndigheter och enheter att göra goda ekonomiska affärer genom att tillvarata konkurrensen på marknaden och använda sin köpkraft till att förbättra miljön, ta sociala och etiska hänsyn samt verka för ökade affärsmöjligheter för små och medelstora företag. Den tillämpade forskningen inom jordbruksområdet har stor betydelse för primärproduktionen och det är viktigt att den kommuniceras effektivt så att nya rön och teknik snabbt kan komma till praktisk användning. Regeringen prioriterar därför arbetet med att stärka jordbruksföretagens konkurrenskraft. Eftersom utvecklingen i vissa delar av primär- produktionen är oroväckande avser regeringen därför att utreda möjligheter och hinder, dock ej primärt i form av ekonomiska stöd, för en framtida livskraftig primärproduktion. För att åstadkomma god konkurrenskraft behövs en bra och säker arbetsmiljö. Jord- och skogsbruket är en av mest olycksdrabbade branscher sett till antalet verksamma och regeringen har därför tagit initiativ till att förstärka rådgivningen till lantbruket och tydliggjort att arbetsmiljö är ett prioriterat område i landsbygdsprogram . Regeringen följer utvecklingen, i synnerhet det pågående rådgivningsprojektet bondförnuft som drivs av LRF och som syftar till att öka kunskaperna i branschen och minska olyckorna. I regeringens satsning på kvinnors företagande 20112014 ska särskilda ansträngningar göras för att nå kvinnor inom bl.a. de gröna näringarna. I samma satsning ska insatser i gles- och landsbygd, kopplade till användningen av it och internet för ökad affärsnytta i företag som drivs av kvinnor, vara särskilt prioriterat. Det är angeläget att EU:s gemensamma jordbrukspolitik förändras i linje med tidigare genomförda reformer. Regeringens långsiktiga målsättning för den gemensamma jordbrukspolitiken är en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor styrd av konsumenters efterfrågan och med hänsyn tagen till klimat, miljö, djurskydd och utvecklingsaspekter. En minskad regelbörda är också av största vikt. Inom ramen för väsentligt lägre utgifter för jordbrukspolitiken i EU vill regeringen lägga skiftat fokus mot åtgärder för landsbygdsutveckling. Detta bör huvudsakligen ske i form av åtgärder som bidrar till att tillhandahålla gränsöverskridande kollektiva nyttigheter som minskad negativ miljö- och klimatpåverkan. Långsiktighet och stabilitet i regelverken är avgörande för att kunna bygga upp stabila administrations- och stödsystem kopplade till den gemensamma jordbrukspolitiken. När den pågående reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken ska genomföras innebär det nya utmaningar i arbetet med att åstadkomma en effektiv och säker administration, som en reform är ett bra tillfälle att se över den nationella tillämpningen. Regeringen föreslår därför en satsning för att åstadkomma effektivare stödsystem för genomförandet av den nya Syftet är att öka förutsägbarheten och användarvänligheten för brukaren samt att minska risken för sanktioner och återbetalningskrav. satsningar på slakteribranschen har gett positiva effekter på antalet jobb och företag. Effekterna har varit störst för de minsta slakterierna. Regeringen anslog medel för att sänka köttkontrollavgifterna för all slakt i . Detta stärker konkurrenskraften för såväl slakterier som för primärproducenterna. Fler slakterier leder även till kortare djurtransporter vilket är positivt ur djurskyddssynpunkt. har utvecklat köttkontrollen vilket inneburit förenklingar för företagen. planerar dessutom för fler förändringar för en moderniserad köttkontroll. Inom ramen för den översyn som pågår i EU arbetar regeringen för att få en moderniserad kontrollagstiftning. Ambitionen är att detta arbete ska leda till förändringar som kan effektivisera verksamheten ytterligare och medföra reducerade kontrollkostnader och att livskraftiga slakterier kan etableras på landsbygden. är på detta sätt ett föregångsland inom EU. Intresset för lokal och regional mat ökar bland konsumenter såväl i som i många andra länder som producenter och handel ser nya marknadsmöjligheter i denna trend. Regeringens övergripande målsättning i arbetet med att förenkla för företagen har varit, och är fortsatt, att skapa en positiv, märkbar förändring i företagens vardag. För Landsbygdsdepartementets ansvarsområden har de administrativa kostnaderna minskat med , och målet för ansvarsområdet är att företagens administrativa kostnader ska minska till utgången av 2014 jämfört med . Andra faktorer än de administrativa kostnaderna uppfattas som mer betungande för de kvinnor och män som driver företag. Till exempel kan krångel och osäkerhet upplevas som hinder för företagandet. Därför breddas arbetet med att minska det upplevda krånglet för företagandet genom att målet utvecklas till att förutom att minska de administrativa kostnaderna även omfatta kvalitativa aspekter som hur företagarna upplever reglerna, t.ex. förbättrad service, kortare handläggningstider och digitalisering. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Att minska regelbördan är också en viktig fråga i den pågående reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Dagens stödsystem är komplexa och svårhanterliga för jordbrukarna och regeringen arbetar därför aktivt med att varje del av de förändrade stödsystemen utformas på ett så enkelt sätt som möjligt. Regeringens arbete med visionen det nya matlandet fortsätter. Syftet är att uppnå regeringens långsiktiga mål om att ska bli det ledande matlandet i och därigenom skapa fler arbetstillfällen. Arbetet med visionen är uppdelat i fem fokusområden: primärproduktion, livsmedelsförädling, offentliga måltider, restaurangbranschen och matturism. Det finns en stor potential i att utveckla och koppla samman livsmedelsproduktion, livsmedelsförädling och gastronomi med landsbygdens unika natur- och kulturmiljövärden, turism och måltidsupplevelser. Därmed främjas lokal och regional matkultur och det kan skapas fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Livsmedelsindustrin är den fjärde största industrisektorn i sett till antalet sysselsatta. Industrin finns över hela landet och är därmed viktig för landsbygdens sysselsättning och tillväxt. Primärproduktionen är ryggraden i visionen. Utan en lönsam och konkurrenskraftig primärproduktion kan inte visionens mål förverkligas. Särskilt fokus läggs därför på att tydliggöra och stärka primärproduktionen. Den matbaserade turismen framstår som en viktig tillväxtbransch som kan ge fler möjlighet till sysselsättning på landsbygden.