prop · H00342 · 2012-11-14 00:00:00 — vill i sammanhanget dock lyfta fram att resurserna för taktiska transporter av stridsgruppen, vilket är ett ansvar för ramnationen, var begränsade. som NBG11 stod i beredskap togs ett riksdagsbeslut om att skulle delta med en flyginsats i . Detta innebar att den flygkomponent som stod i beredskap för NBG11 användes för detta syfte. Detta skedde i enlighet med de riktlinjer för flexibelt utnyttjande av stridsgrupper som överenskommits inom EU. Regeringen bedömde att NBG11, utan flygkomponenten, kunde kvarstå i beredskap. Övriga truppbidragande länder meddelades detta. att NBG11 åter hade full operativ förmåga med kvarvarande flygenheter. kan konstatera att den operativa förmåga som flygkomponenten bidrog med inte var tillgänglig under en del av beredskapsperioden. Vid ett eventuellt beslut om insats där sådan förmåga hade varit nödvändig hade därför uppgiften fått anpassas eller styrkegenerering genomföras. 7.5Uppföljning och erfarenheter av NBG11 En erfarenhet för Försvarsmakten från NBG08 var vikten av en fungerande erfarenhetsöverföring. Erfarenhetsöverföringen från NBG08 till NBG11 brast i flera avseenden. För NBG08 togs det till exempel aldrig fram något samlat målsättningsdokument och koncepten var underutvecklade. 385Se , Finabel studies No T.37.R and No A.25.R, 2007, s.9, s.19, s.21 samt även NBG11 (F)HQ Final Lessons Identifed/Lessons Learned Report, Ledningsregementet, Försvarsmakten, LedR 03 600:800040, , , s. 6 DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 dokumentationen från NBG08 var fragmentarisk. Endast i undantagsfall överlappade tjänstgöringen för personal på centrala funktioner i respektive stridsgrupp. Försvarsmakten har därför i uppbyggnaden av NBG11 endast i begränsad utsträckning kunnat utnyttja tidigare nedlagt arbete. har i granskningen funnit att Försvarsmakten lyft fram flera viktiga lärdomar från arbetet med NBG08. uppfattar vidare att det har varit tydligt att Försvarsmaktens arbete med NBG11 har präglats av en ambition att ta till vara lärdomarna från NBG08. kan konstatera att Försvarsmakten i flera viktiga avseenden har upprepat misstag från NBG08, framför allt genom att centrala övergripande styrdokument togs fram för sent och genom ett högt risktagande i behovssättningen av materiel. Förutsättningarna för att tillvarata erfarenheter från NBG11 till uppbyggnad av nästa stridsgrupp har avsevärt förbättrats. För det första bör tillvaratagandet av erfarenheter från NBG11 kunna underlättas av att planering och produktion av NBG11 i större utsträckning än vad som gällde för NBG08 följt den ansvars- och arbetsfördelning som ges av Försvarsmaktens linjeorganisation. har det inom Försvarsmakten inrättats ett nytt förband för rörlig operativ ledning. Avsikten med förbandet är bland annat att det vid behov ska kunna fungera som ett styrkehögkvarter för en EU-stridsgrupp. För det andra har Försvarsmakten i större omfattning utvecklat och dokumenterat centrala styrande dokument som målsättningar och olika koncept. För det tredje kan de samlade erfarenheterna från NBG11 anses väl dokumenterade, eftersom rapporter tagits fram av flera olika enheter inom Försvarsmakten. Den mest övergripande erfarenhetsrapporten har producerats av Insatsledningen. Rapporten avslutas med rekommendationer som har gett avtryck i planeringsdirektiv inför nästa stridsgrupp, men så vitt erfar har inte rekommendationerna hanterats formellt av Försvarsmaktens ledning. menar att det är viktigt att rekommendationer i dessa fall hanteras systematiskt av Försvarsmakten så att man säkerställer att erfarenheterna institutionaliseras genom förändringar av processer och rutiner. Vidare finns det annars en risk att tillvaratagandet av erfarenheter begränsas till en viss uppgift, trots att de kanske rymmer mer generella möjligheter till förbättringar. NBG11 innebar till exempel att Försvarsmakten ökade sin erfarenhet av att verka tillsammans med andra, vilket också är ett av Försvarsmaktens strategiska förändringsmål. konstaterar vidare att Försvarsmakten i årsredovisningen för redovisar få erfarenheter från NBG11 som har bäring på uppbyggnaden av insatsorganisation 2014, trots att Försvarsmakten uttryckligen hade detta i uppdrag från regeringen. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Försvarsmaktens återrapportering till regeringen under genomförandet av NBG11 var alltför knapphändig när det gäller problemen i bedömer att regeringen därmed hade ett i vissa avseenden bristfälligt underlag för sin information till . 7.6Insatsorganisationen och utvecklingen mot en expeditionär förmåga Syftet med granskning har varit att bedöma hur långt regeringen och Försvarsmakten har kommit i reformeringen av försvaret utifrån mål om internationell snabbinsatsförmåga. Granskningens syfte har vidare varit att uppmärksamma vilka processer som behöver utvecklas för att förbättra produktionen av behovssammansatta, tillfälligt sammansatta förband så som till exempel NBG11. Regeringens försvarspolitiska inriktningsproposition innebär att Försvarsmakten ska ha byggt upp en insatsorganisation med användbara och tillgängliga förband som kan sättas in både nationellt och internationellt. Regeringen har också understrukit i inriktningsbeslut att uppsättandet av användbara, tillgängliga och flexibla bataljonsstridsgrupper är prioriterat . kan konstatera att uppbyggnaden av insatsorganisationen som ska intas pågår. De målsättningar som Försvarsmakten har fastställt för förbanden i den insatsorganisationen som ska intas 20132014 bygger till skillnad från tidigare på befintlig materiel. Förbanden kommer enligt Försvarsmakten att gradvis fyllas upp med personal och vara personellt uppfyllda , det vill säga . Detta innebär att Försvarsmaktens produktionsförutsättningar när det gäller uppbyggnad av en stridsgrupp successivt kommer att förbättras. noterar att förberedelser inför ett åtagande att ställa en stridsgrupp 2015 har inletts. Därvidlag kan två olika handlingsalternativ skönjas. Ett alternativ innebär att en stridsgrupp sätts upp där existerande förband ur insatsorganisationen så som den ser ut används. Ett andra alternativ är att sätta upp ett förband som bygger på samma bärande principer som NBG11. Båda alternativen har sina för- och nackdelar och frågan har belysts av Försvarsmakten i det erfarenhetsunderlag som finns från uppsättandet av NBG11. Oavsett vilket alternativ som väljs, eller om resultatet innebär en kombination av handlingsalternativen, kommer det i större eller mindre grad att behöva genomföras en anpassning av förbanden vad gäller materiel och utbildning. Det är därför viktigt (som beskrivits i avsnitt 7.5) att Försvarsmakten går vidare och implementerar rutiner och lösningar som följer av de erfarenheter som gjorts i arbetet med tidigare stridsgrupper. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 har vidare under denna gransknings genomförande noterat att Försvarsmakten tagit fram koncept rörande expeditionär förmåga.386 Syftet med dessa koncept är att stödja Försvarsmaktens förmåge- och förbandsutveckling. ska förmågan att stödja och delta i expeditionära insatser stärkas. Försvarsmakten redovisar i koncepten hur grundläggande förmågor bör utvecklas för att Försvarsmakten ska kunna agera med kort förberedelsetid, på stora avstånd, eller i närområdet, med situations- och uppdragsanpassade förbandsenheter med hög tillgänglighet. Av den problembeskrivning som ges i koncepten framgår att Försvarsmakten inte har en tillräcklig expeditionär förmåga och inte heller en tydlig kravställning för utveckling mot en ökad internationell krishanteringsförmåga. har delar av Försvarsmakten en anpassad expeditionär förmåga. De koncept som tagits fram ska fungera stödjande för Försvarsmaktens utveckling av insatsorganisationen mot de politiska målen och ambitionerna som har fastställts rörande internationell krishantering. Det framförs vidare att konceptet inte innebär en ambitionsökning, utan ska visa på utvecklingsmöjligheter till en expeditionär förmåga som uppfyller statsmakternas förväntningar på Försvarsmakten . kan konstatera att uppbyggnaden av en expeditionär förmåga som motsvarar ambitionerna på den politiska nivån är en process som kommer att pågå där hänsyn måste tas till tillgängliga resurser. Försvarsmaktens nyssnämnda koncept, liksom iakttagelser i denna granskning, pekar på att Försvarsmakten behöver på tydligare sätt definiera vilka krav utvecklingen av expeditionär förmåga ställer på den fortsatta utvecklingen av insatsorganisationen. Genom ett sådant arbete kan Försvarsmakten bedöma vilka resurser som krävs, till exempel när det gäller materiel som är väsentlig för internationella insatser, för uppbyggnad av en expeditionär förmåga som svarar mot och regeringens målsättningar. Detta kan i sin tur underlätta statsmakternas överväganden avseende den totala förmågeutvecklingen i Försvarsmaktens insatsorganisation. har i granskningen redovisat ett antal slutsatser om hur regeringen och Försvarsmakten har omsatt erfarenheterna från NBG08 i styrning och uppföljning av NBG11. rekommendationer handlar om hur regeringen och Försvarsmakten kan utveckla sin styrning och processer för att säkerställa att väsentliga erfarenheter bidrar till att bygga upp kunskap och förbättra verksamheten. 386Expeditionär förmåga Tillämpat koncept Vision, krav och utveckling, HKV 01 400:56728, samt Genomförande av expeditionära operationer inom ramen för internationell krishantering Analytiskt koncept, LedR 01 400:21113, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA rekommenderar att regeringen: Skapar bättre överrensstämmelse i tiden mellan regeringens styrning och Försvarsmaktens förbandsproduktion. Vidareutvecklar sin återrapportering till så att det tydligare framgår hur stridgrupperna bidrar till reformeringen och utvecklingen av Försvarsmakten. Ser över utformningen av de krav som ställs på Försvarsmaktens återrapportering av framtida stridsgrupper, så att de underlättar för regeringen att informera om hur svensk internationell snabbinsatsförmåga utvecklas. Ser över möjligheterna att korta ledtiden för styrkegenereringsprocessen. rekommenderar att Försvarsmakten: Överväger att placera ansvaret för samordning och utformning av sammansatta förband till ledningsstaben alternativt utöka insatsledningens mandat att samordna högkvarteret. Ser över möjligheten att korta ledtiden för styrkegenereringsprocessen. Säkerställer att Försvarsmaktens ledning systematiskt tar ställning till rapporter som utgör sammanställningar av erfarenheter som rör hela Försvarsmakten eller någon väsentlig aspekt på verksamheten. Ställningstagandet bör omfatta en plan där Försvarsmakten tydliggör vad som behöver åtgärdas, vem som är ansvarig samt när åtgärderna ska ha genomförts. Säkerställer att kostnader och verksamhet i tillfälligt sammansatta förband, eller i andra uppdrag som skär genom insatsorganisationen, går att planera och följa upp i Försvarsmaktens system för verksamhetsstöd samt utvecklar erforderliga processer för sådan uppföljning. Utvecklar arbetssättet så att processer som normalt sker sekventiellt i högre utsträckning kan ske parallellt genom utvecklade samordningsformer och en sammanhållen förbands- och materielsystemdesign. Säkerställer att övergripande systemperspektiv beaktas i processen när tillfälligt sammansatta förband tas fram. Säkerställer att kvalitetssäkrad information om materieltillgångar finnas tillgänglig redan vid målsättnings- och kravarbete. Tidigt analyserar risker i materielslag där tillgången är begränsad. Hur möjliga alternativ påverkar målsättningar och förmåga bör ingå i analysen. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Lag (1996:1059) om statsbudgeten 1§. Budgetlagen (2011:203) Förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten Förordning (2000:605) om årsredovisning och budget Myndighetsförordningen (2007:515) Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll (FISK) Lag (1982:80) om anställningsskydd (LAS) Lag (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten. Lag (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser Offentligt tryck med mera Betänkande 1999/2000:FöU2 Betänkande 2001/02:FöU2 Betänkande 2004/05:FöU4 Betänkande 2005/06:FöU1 Betänkande 2007/08:UFöU3 Betänkande 2008/09:FöU1 Betänkande 2008/09:FöU10 Betänkande 2009/10:FöU8 Betänkande 2010/11:UFöU3 Betänkande 2010/11:KU20 DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Riksdagsskrivelse 2008/09:292 Riksdagsskrivelse 2009/10:269 Riksdagsskrivelse 2010/11:207 Proposition 2007/08:1 Proposition 2008/09:1 Proposition 2008/09:140 Proposition 2009/10:1 Proposition 2009/10:160 Proposition 2009/10:175 Proposition 2010/11:1 Proposition 2010/11:111 Proposition 2011/12:1 Proposition 2011/12:84 Regeringens skrivelse 2007/08:5 Regeringens skrivelse 2010/11:27 Regeringens skrivelse 2010/11:101 Försvarsmaktens regleringsbrev för 2008-2011 Styrningen av insatsförsvaret (SOU 2005:92) Säkerhet i samverkan (Ds 2007:46) Utredningen om totalförsvarsplikten (SOU 2008:98) Headline 2010 (dok. 6309/6/04), approved by General and 17 2004, endorsed by and 18 2004 EU Military Rapid Response Concept (5654/09, ) EU Battle Group Concept (13618/06, ). Öppen samt hemlig version EU Battlegroup Preparation Guide, Council of Union Military Committee, CCM (12904/1/08, ) Increasing the Flexibility and Usability of the EU Battlegroups, Council of Union, 15336/09, GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Dokument från och Försvarsdepartementet Inriktningsbeslut för Försvarsmakten 2014, regeringsbeslut Fö2009/1354/MIL, granskningsärende 16 regeringens information till om den svenska snabbinsatsstyrkan, (SB2011/1207, ). svar på förfrågan från , bilaga A1.1.2, bet. Instruktion inför , Fö 2006/1716/51 löpnr 70, Anvisningar för verksamhetens genomförande samt planeringsanvisningar för komplettering av Försvarsmaktens budgetunderlag , regeringsbeslut Fö2007/2616/MIL (delvis) Fö2008/638/MIL (delvis) Fö2008/170/SI, Planeringsanvisningar för Försvarsmaktens underlag för inriktningspropositionen 2009, regeringsbeslut Fö2008/3305/MIL, (NBG Format) 19th of , Svar på frågor från avseende NBG 2011, promemoria, Särutgiftsmodellen definitioner, utkast till promemoria, Memorandum of Understanding () concerning the Principles for the and Operation of a to be made available to Union, samt Försvarsmaktens budgetunderlag 2009, bilaga 4 samt underbilaga 6.4 och 6.5, HKV 23 383:64128, Försvarsmaktens kompletteringar till budgetunderlaget 2009, 23 383:68992, HKV 23 383:64128, Försvarsmaktens budgetunderlag 2010, underbilaga 7.1, HKV 23 383:53085, Försvarsmaktens kvartalsrapporter till regeringen , HKV 23 386:6319 per 2010-08- 13 samt HKV 23 386:67724 per Försvarsmaktens årsredovisning 2010, HKV 23 386: 52687, . Försvarsmaktens årsredovisning 2011, bilaga 4, HKV 23 386:53019, DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Kostnader Nordic Battelgroup 2011, HKV 23 386:63002, Svar på Anmodan om ytterligare information avseende utformning av NBG11, Försvarsmakten, , H/R 01 800:82185 Utvärdering av beredskapsperioden för Nordic Battlegroup, HKV H/R 23 383:82405, PM rörande FM faktagranskning av RIR rapport rörande NBG11, PM, Försvarsmaktens föreskrifter med arbetsordning för Försvarsmakten (FM ArbO), senaste utgåva FFS 2012:1, Instruktion med arbetsordning för enheter och processer i Högkvarteret HKV ArbO 2010, inklusive bilagor för enheterna, HKV 09 862:53114, Strategiskt styrdokument för Försvarsmakten, HKV 09 100:68065, Försvarsmaktens ekonomimodell (H Ek), HKV 23 520:80036, målsättningsarbete Förband (H Mål Förb) 2011, HKV 09 831:65330, Överbefälhavarens uppdrag 2008 (08), HKV 23 320:61255, Överbefälhavarens uppdrag 2009 (09), HKV 23 320:901255, Verksamhetsuppdrag och (preliminärt) samt inriktning av verksamheten (VU 2009), HKV 23 250:75384, Bemanning av (F)HQ, Nordic Battlegroup, Tillägg till VU 2009, HKV 23 350:51928, Plan för rekrytering NBG11, strategisk reserv och utlandsstyrkan - Tillägg till VU, HKV 23 250:57242, Verksamhetsuppdrag och (preliminärt) samt inriktning av verksamheten (VU 2010), HKV 23 250:67331, Verksamhetsuppdrag för , preliminärt för och inriktning för (VU 2012), HKV 23 250:62739, Operativa ramvillkor för en svenskledd snabbinsatsstyrka (), bilaga 2, ver 1.6, Beslut avseende 2011 svenska styrkebidrag (ORBAT 1.4), HKV 02 300:52734, Beslut avseende 2011 (ORBAT 1.7), HKV 02 300:55910, GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA C LEDS övergripande beslut avseende arbetet att med att organisera BG 2011, HKV 03 201:63983, Uppdrag att förbereda och genomföra redovisning avseende arbetsläge NBG11, intern presentation från PROD vid C LEDS chefsmöte, Uppdrag till PROD att med stöd av övriga ledningar och staber i Högkvarteret att producera NBG11, HKV-uppdrag 043/09, Organisering av OHQ NBG 2011 vid INS, INSDIR 082/2008, Uppdrag till C INSATS att med stöd av LEDS STRA, LEDS INT, PROD, MUST och JURS vara Försvarsmaktens Framework-nation-ansvarige vid framtagande av NBG11, HKV-uppdrag 150/09, Uppdrag till PERSS, med stöd av INSATS, PROD och INFOS att bemanna P-tabell ur ORBAT NBG11 avseende (F)HQ samt att genomföra internationella bemanningsmöten med bidragarländerna före 2009-02-28, HKV uppdrag 233/08, LEDS Direktiv avseende fortsatt planering för och produktion av NBG 15, LEDS dir SC 208/18, NBG Handbook, version 1.3, Ledningsregementet, Coordinating Instructions (OPLAN) Nordic , Försvarsmakten, HKV H/C 01 800:82727, OPLAN /S 01800:82727, NBG11 Framework Nation Lessons Identified Report (NBG11 FN LR), HKV 03 610:65039, Rapport avseende erfarenheter från NBG11, HKV 03 610:52750, NBG11 (F)HQ Final Lessons Identifed/Lessons Learned Report, Ledningsregementet, Försvarsmakten, LedR 03 600:800040, , intern arbetshandling, Concept of operations, Nordic Battlegroup 2011, CONOPS NBG11 (ver 1.3), HKV 23 100:78164, Concept of operations (CONOPS), 2011 (NBG11), bilaga 1, HKV 23 100:60109, Nordic Battlegroup Logistic concept Draft 0.96, appendix 2 to annex R to CONOPS NBG11, HKV 23 100:60109, I 19/Pbat UtbBatO 2009-2010, Kapitel 1 Målsättningar , intern arbetshandling, DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 PTOEM Bataljonen i NBG Utg 2, HKV 01 630.62989, Operationsplan Vulcanus, HKV 02300:74505, Uppdrag till INSATS att, med stöd av PROD, slutföra materielbehovssättningsarbetet för enheter ingående i NBG11, HKV uppdrag 183/08, PROD arbetsinriktning för realiserbarhetsprövning av materielbehovssättningen för enheter ingående i NBG11, HKV 14 500:77502, Beslut avseende behovssättning av NBG11, HKV 03 600:64895, Beslut om behovssättning NBG11 , HKV 03600:57060, Beslut om behovssättning av NBG11 , HKV 03600:67536, Offertförfrågan inför beställning 197:5001, Bilaga 1, HKV 23321:55182, Tillgänglighet Ptgb6 beslut, HKV 200:63210, Internationell arbetsskyldighet, HKV 16 320:60761, Uppdrag till PROD och INFOS med stöd av INSATS att bemanna P-tabell ur ORBAT NBG11 avseende (F)HQ, HKV uppdrag 233/08 Ä1, Detaljplan rekrytering för utlandsstyrkan, NBG11 och strategisk reserv, ändringstryck 1, HRC 16 207:60273, (första utgåvan ) Bemanning av (F)HQ, påminnelse, HKV 23 250:55732, Beslut om att utlysa lediga befattningar vid (F)HQ, Nordic Battlegroup, HKV 03 600:58247, Villkor för medicinpersonal i NBG11, HKV 16 320:67146, Villkor för personal som anställs för tjänstgöring i NBG, HKV 16 320:67933, Försvarsmaktsavtal om villkor vid tjänstgöring i utlandsstyrkan, HKV 16 115: 78859, Avtal om tidsbegränsade anställningar med kontinuerlig tjänstgöring för gruppbefäl, soldater och sjömän inom Försvarsmakten mellan och det statliga förhandlingsområdet sammantagna Saco-S, Avtal om tidsbegränsade anställningar med kontinuerlig tjänstgöring för gruppbefäl, soldater och sjömän inom Försvarsmakten mellan och Facket för Service och Kommunikation (), Tillämpningsanvisningar för anställning av kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän, GSS/K samt uppgifter till förbanden, HKV 16 320:54142, GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Anställning av reservofficerare för tjänstgöring i NBG, HKV 16 320:54767, Oplan Exercise Campaign 2010, HKV 19600:52690, Operationsplan Lightning, HKV 19100:52691, Operationsplan Lightning, Final Draft, HKV 19 100:52691, Direktiv inför ÅR, HKV 23 250:67765, Sammanställning av förbandens särskilda redovisning NBG11 i Kvartalsrapport 3, intern arbetshandling, Årsredovisning för I19 m.fl. (2009), hämtad från Försvarsmaktens verksamhetsledningssystem , Kvartalsrapport 1 för I19 m.fl. (2010), hämtad från Försvarsmaktens verksamhetsledningssystem , Sammanställning av erfarenheter från NBG11 beredskapsperiod, intern arbetshandling, Sammanställning NBG 2010.xls, intern arbetshandling, bilaga i mejl från Mejl från Försvarsmakten angående budget för NBG11, Final Evaluation Report of the Nordic Battlegroup 2011, HKV H/S 19 880:82556, 22010-12-01 Instruktion om rutin för omhändertagande och implementering av evalueringsresultat, HKV 09 831:63018, C PROD LED analys och åtgärder med anledning av NBG evalueringsrapport, Bilaga 1, HKV 23 250:68002, Certification Statement for the Nordic Battlegroup 2011, HQ Designation FCdr Brief EUMC Final, Power-point-presentation, Expeditionär förmåga Tillämpat koncept Vision, krav och utveckling, HKV 01 400:56728, Genomförande av expeditionära operationer inom ramen för internationell krishantering Analytiskt koncept, LedR 01 400:21113, NBG Roadmap, NORDCAPS, Försvarsmaktens beteckning 03 600:67988, Requirement Specifications NBG11, NORDCAPS, DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Logistic Concept, to Requirement Specifications NBG11, NMCG (NBG-format) answer to NSG (NBG-format), Protocol, Minutes of NMCG (NBG-format) Meeting , NORDCAPS Minutes of NMCG (NBG-format) Meeting , NORDCAPS Protokoll arbetsmöte 2 avseende erfarenheter från NBG11, HKV 03 610:65906, Den nordiska stridsgruppen 2008 en del av EU:s snabbinsatsförmåga. (RiR 2010:20) Förvarsmaktens interna styrning och kontroll. (ESV 2008:19) och regeringens styrning av försvaret, Statskontoret 2005:7 Försvarets styrning styrkedjan från statsmakternas beslut till verklighet, Statskontoret 2004/431-5 EU:s framtida förmågeutveckling Uppföljningen av Headline 2010. () 2008 (FOI-R-2479-SE) Skott mot rörligt mål Nyckeltal för styrning av försvar i förändring. (), Mars 2010, FOI-R-2973-SE , Finabel studies No T.37.R and No A.25.R, 2007 Intervju med företrädare för Försvarsdepartementet: , , , . Intervjuer med företrädare för Försvarsmakten: , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Bataljonen ska ha full förmåga att: inta och försvara flygplats/hamnområde, där irreguljära förband initialt bevakar och efterhand försöker påverka styrketillväxt med upp ta terräng längs väg/stråk där motståndare bevakar enstaka platser skydda verksamhet/civila längs angiven riktning, även under tidspress, eller skydda verksamhet/objekt/civila på viss plats (<48 h). bevaka tre objekt inom eget område (förutom egen grupperingsplats). ständigt övervaka ett område på upp till 12 x från minst tre fasta observationsplatser och övervaka/kontrollera ingående trafik mot buffertzonen längs två ingående vägar. undsätta en observationsplats. med stöd av transportresurser undsätta upp till 1 000 civila samlade vid insats mot folkmassa med icke dödliga vapen kunna hindra folkmassa att passera linje skydda objekt/område skydda civila eller flyktingar. avdela räddnings- och röjningsstyrka innehållande ledningsförmåga, skyttepluton, granatkastarpluton, sjukvårdsgrupp och tvinga inom området grupperade förband (skyttekompani) till efter 6 timmars förberedelser inom eget område, försvara enstaka platser med en plutons styrka mot en motståndare motsvarande två hindra gruppering av en motståndare motsvarande kompani inom område (t.ex. buffertzon). överta samt lämna ett ansvarsområde (area of responsibility AOR). DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Ett styrkepaket består i detta sammanhang av: ett styrkehögkvarter, en