prop · H0031d15 · 2012-09-20 00:00:00 — Trots att situationen i norra har försämrats och kontrollen av Sidas samarbetsparter har ökat, har Svenska Freds- och ryska samarbetspart sänt 18 klagomål till för mänskliga rättigheter i . har fällts över 160 gånger i domstolen för överträdelser i norra . Tack vare svenskt stöd kan fortsätta erbjuda unga regionala ledare inom politik, offentlig administration och näringsliv fördjupad kunskap om rättsstatens principer och demokratiska värderingar. 3 500 personer deltar i organisationens alumniverksamhet. deltog sammanlagt över 1 700 personer i olika regionala seminarier. Regeringens sammantagna bedömning är att stödet för demokrati och mänskliga rättigheter i genomförts på ett tillfredsställande vis. Stödet är begränsat till sin omfattning men är betydelsefullt. Bedömnnigen är att insatserna får får genomslag i enlighet med de områden som prioriteras i strategin. deltagande i civil och militär internationell krishantering finansieras inom flera utgiftsområden utgiftsområde 5 Internationell samverkan, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. I det följande beskrivs den övergripande inriktningen av politiken avseende internationell krishantering under dessa tre utgiftsområden. Deltagande i internationell krishantering och utveckling av instrumenten för den freds- och säkerhetsfrämjande verksamheten utgör prioriterade uppgifter för en aktiv svensk utrikespolitik. Regeringens samlade politik på detta område framgår av skrivelsen Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet (skr. 2007/08:51, bet. 2007/08:UFöU4) som överlämnades till . I strategin framhålls bland annat hur utrikes- och säkerhetspolitik, utvecklingspolitik och försvarspolitik ömsesidigt kan stödja varandra inom ramen för mer sammanhållna svenska freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Även politikområdet rättsväsendet ska beaktas. Målet är att genom svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser bidra till att förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter samt att bidra till fredsbyggande. I grunden ligger försvaret av universella normer och värden, såsom demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet, mänsklig värdighet och utveckling. Genom ett aktivt deltagande främjar ett gemensamt ansvarstagande, med sin grund i folkrätten, för fred och säkerhet. Utan fred och säkerhet kan en hållbar utveckling inte uppnås. Genom insatser för att hantera kriser och konflikter bidrar det internationella samfundet till att undanröja hinder för att bekämpa fattigdom och förtryck och till att en grund kan läggas för andra viktiga mål såsom demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. För svenskt vidkommande intar EU en särställning i utrikes- och säkerhetspolitiken. FN är ett centralt forum för arbete inom internationell fred och säkerhet. Deltagande i civil och militär internationell krishantering ger möjlighet att spela en framträdande roll i de organisationer i vars insatser deltar. Det ger också möjlighet att påverka inriktningen av dessa insatser. ska fortsätta att bidra till fred och säkerhet såväl genom deltagande i internationella insatser som genom aktiva bidrag till den konceptuella utvecklingen av instrumenten för krishantering som sker inom en rad internationella organisationer. deltar i insatser under ledning av EU, FN, Nato/PfF och . EU:s roll i internationell krishantering fortsätter att öka. En stark politisk drivkraft har varit att genom krishanteringsengagemanget underbygga EU:s strävan att utveckla sin globala aktörsroll. verkar för att EU fortsätter att utveckla sin politiska roll och att EU:s samstämmighet i agerandet utåt stärks, t.ex. genom breda strategier för insatsområdena. Regeringen kommer därför fortsätta arbetet för mer flexibelt och samlat utnyttjande av EU- instrumenten, bland annat inom ramen för den översyn som görs av EU:s krishanteringsprocedurer efter Lissabonfördraget. Nya insatser fortsätter att sättas upp inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). En av detta instruments viktigaste uppgifter är att kunna ge stöd till FN:s politiska och fredsfrämjande arbete. verkar för att utveckla samarbetet mellan EU och FN, såväl militärt som civilt. Att de flesta av de nya insatserna är civila utgör ett kvitto på att EU kan använda sig av sina komparativa fördelar som organisation. Det är dock viktigt att löpande säkerställa att också de militära förmågorna har fortsatt full användbarhet i EU:s insatsverksamhet. I och med att nya insatser inleds är det för viktigt att även mandat och storlek för de pågående insatserna löpande anpassas till utvecklingen och till EU:s samlade prioriteringar, inte minst för att säkerställa en balans mellan efterfrågan och möjligheten att bemanna insatserna. Regeringen verkar för att, redan i den inledande planeringen, stärka tänkandet om hur situationen efter insatsen ska hanteras. Att löpande ta till vara lärdomar är avgörande. Det är regeringens avsikt att bidra till att FN med sina freds- och säkerhetsfrämjande instrument kan verka effektivt och kraftfullt. ska fortsatt bidra aktivt till FN:s freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Möjligheterna till detta väntas öka i takt med att det svenska militära bidraget till ISAF reduceras. Inom FN kommer fortsätta att tillsammans med EU-kretsen bidra till genomförandet av den så kallade New om FN:s fredsfrämjande insatser, bland annat i förhandlingarna i generalförsamlingens särskilda kommitté för fredsbevarande insatser. for the Challenges of Peace Operations är ett partnerskap av svenska och utländska aktörer för att skapa samsyn kring utvecklingen av FN:s fredsfrämjande insatser. bidrar finansiellt och innehållsmässigt till arbetet och är sammanhållande för forumet. Regeringen ska också fortsätta att stödja processen för att utveckla civila kapaciteter för FN:s fredsfrämjande och fredsbyggande insatser. Regeringen avser vidare fortsätta att 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 vara pådrivande för att stärka FN:s dialog- och medlingskapacitet bland annat genom att stödja FN:s enhet för medlingsstöd. har ett väl utvecklat partnerskap med Nato inom krishantering och Nato har kommit att bli ledande i att samordna mer krävande militära insatser under FN-mandat. Ett stort antal partnerländer lämnar viktiga bidrag till internationella insatser som leds av Nato under mandat av FN. Genom Natos nya strategiska koncept ges möjligheter för partnerländer som att få insyn och inflytande i de Natoledda krishanteringsinsatser som vi deltar i. Inför en period när Natos militära engagemang i gradvis kommer att fasas ut ligger det i intresse att upprätthålla förmågan att samverka med Nato i kommande internationella insatser. () har en central roll i konfliktförebyggande, krishantering och demokratiutveckling, inte minst utifrån dess konfliktförebyggande instrument, dess institutioner samt omfattande fältverksamhet med närvaro i , på , i södra och i . Regeringen kommer att fortsätta att tillhandahålla personal till dessa fältmissioner. Som regeringen konstaterat i strategin för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet (skr. 2007/08:51 s. 5) är utgångspunkten att ska ta ett större och mer samordnat ansvar i freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Bidragen till sådana insatser ska öka genom att resurserna utnyttjas mer effektivt. följer löpande efterfrågan på bidrag och konstaterar att den, såväl militärt som civilt, vida överskrider tillgången. Inte minst inom FN-systemet sker en förändring med mindre tonvikt på kvantitet i de fredsfrämjande insatserna, men med en ökad efterfrågan på kvalificerade och flexibla militära enheter. resolution om kvinnor, fred och säkerhet samt efterföljande resolutioner ska vara viktiga ingångsvärden för svenskt agerande i det freds- och säkerhetsfrämjande arbetet, inklusive inom ramen för vårt deltagande i insatser. Den civila krishanteringen har fått en allt mer framträdande roll och de svenska civila bidragen har blivit omfattande. Regeringen styr verksamheten genom bl.a. myndighetsinstruktioner, 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 strategier och regleringsbrev. Som en del i regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser i RiR 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser är en skrivelse om den internationella civila krishanteringen under utarbetande i syfte att inför redovisa de politiska målsättningarna för och omfattningen av deltagandet i sådana insatser. Alla berörda myndigheter ska samverka för att på bästa sätt uppnå regeringens mål. har regeringens uppdrag att bidra till samverkan som berör alla myndigheter som deltar i internationell krishantering. Trenden mot mer riktade och mer komplexa insatser ställer krav på en allt större bredd av civila kompetenser. Det leder i sin tur till efterfrågan på deltagande från myndigheter i . Regeringen fäster därför vikt vid möjligheten att myndigheterna ska kunna delta och att finansieringen sker från de för ändamålet avsedda anslagen i regeringens budget. Det är också viktigt att de erfarenheter som bidragen ger tas tillvara i respektive myndighets kärnverksamhet i , och på så sätt bidrar till operativ nytta och kunskapsuppbyggnad för de utsändande myndigheterna. ökar kraven på såväl kvalitet och kvantitet som på snabbhet i rekrytering och förberedelse av personalen. Svenskt deltagande i fredsfrämjande verksamhet sker i form av militära förbandsbidrag, militärobservatörer, stabsofficerare, poliser, personal från domstolarna och kriminalvården samt annan civil personal, till exempel experter och politiska rådgivare samt personal som arbetar med insatsstöd. Insatserna berör ett stort antal myndigheter, bland annat Försvarsmakten, Polisen, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , och . kommer att fortsätta att bidra till EU:s snabbinsatsförmåga. En grundläggande förutsättning för EU:s globala aktörsroll är att unionen har tillgång till rätt utrustade och väl samövade civila och militära förmågor som kan sättas in i internationell krishantering med kort varsel. Regeringen redovisade i budgetpropositionen sin avsikt att ska bidra inom ramen för den stridsgrupp som står i beredskap med som ramnation. Enligt nuvarande planering kommer det svenska bidraget att bestå av en luftvärnsunderrättelsetropp, en artillerilokaliseringsradar, en enhet för indikering av kemiska, biologiska och nukleära hot, vissa stödfunktioner och stabsofficerare. fortsätter även förberedelserna för att kunna ställa en ny nordisk stridsgrupp under svensk ledning till EU:s förfogande. Genom sitt åtagande kan även bidra till att stärka EU:s möjligheter att bistå FN, t.ex. bereda marken för en större fredsfrämjande FN- insats, förstärka en pågående FN-insats liksom att EU kan genomföra säkerhetsfrämjande insatser på egen hand. Civila experter behöver likaledes snabbt kunna vara på plats för att förbereda stöd till mer långsiktiga civila insatser eller ge stöd åt redan befintliga insatser inom ramen för den Gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). Det ligger i krishanteringens natur att utvecklingen i omvärlden inte låter sig förutses i detalj. Planeringen för framtida krishanteringsinsatser måste ta hänsyn till detta. Regeringens strävan är därför att bibehålla en tillräcklig handlingsfrihet för att kunna svara upp mot nya eller förändrade behov av insatser. är det angeläget att ha en preliminär inriktning som möjliggör ett långsiktigt engagemang och bestående resultat. I ljuset av detta avser regeringen fortsatt bidra med personal till krishanteringsinsatser med särskilt fokus på , , och söder om . Insatser fortsätter dessutom i främst och . Bidrag kommer att ske till såväl civila som militära insatser. Stöd till rättssektorn och säkerhetssektorreform kommer även fortsättningsvis vara prioriterat. Därutöver gör regeringen följande preliminära bedömning och inriktning av insatserna. Inriktningen kan komma att ändras. Det största engagemanget kommer fortsatt utgöras av det militära bidraget i . Ett fortsatt deltagande förutses i den FN- mandaterade Nato-ledda internationella säkerhetsstyrkan (ISAF) i . Det internationella och svenska engagemanget i är brett och syftar till att möjliggöra stabilisering och utveckling av landet i demokratiska former. Insatsen, som successivt får en tydligare inriktning på stödjande och utbildande uppgifter, har stor betydelse för stabiliteten i landet. En fortsatt uppbyggnad av förmågan hos de afghanska säkerhetsstrukturerna är avgörande för det gradvisa överlämnandet av ansvaret för säkerheten i landet från ISAF till de afghanska myndigheterna, den s.k. transitionsprocessen. kommer Natos bidrag att utgöras av en i huvudsak utbildande insats. Det svenska bidraget till den internationella säkerhetsstyrkan kommer under det närmaste året ha som huvudsaklig uppgift att utbilda och stödja de afghanska säkerhetsstyrkorna, för att möjliggöra en successiv överlämning av säkerhetsansvaret i enlighet med den afghanska regeringens målsättningar. Enligt överenskommelser mellan den afghanska regeringen och det internationella samfundet ska de regionala enheterna för säkerhet och återuppbyggnad fasas ut i takt med att säkerhetsansvaret överlämnas. I vissa fall ersätts dessa av transitionsstödsenheter, s.k. Transition Support Units (TSU), eller som i det svenska fallet, Transition Support Teams (TST), med uppgift att ge fortsatt stöd till afghanerna . Utvecklingen av engagemang i mot ett ökat fokus på civila insatser och långsiktigt utvecklingssamarbete fortsätter. skedde en övergång till civil ledning för de samlade svenska insatserna i norra och en övergång till ett TST under ledning av en senior civil representant (). kommer det svenska militära engagemanget vara inriktat på mentorskap, rådgivning och utbildning av de afghanska säkerhetsstyrkorna, som stödet till de operativa säkerhetsinsatser gradvis fasas ut. Detta kommer att innebära en successiv anpassning av det svenska militära bidraget för att stödja de afghanska säkerhetsstyrkorna i takt med att deras förmåga utvecklas. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 lämna utbildningsstöd kommer att stärkas. Inriktningen av det svenska engagemanget är att , om så efterfrågas, bidrar i form av en ren utbildningsinsats om högst 200 personer, inklusive instruktörer och de stöd- och skyddsfunktioner som utbildningsinsatsen behöver. Regeringen kommer att återkomma till med en proposition om förlängt deltagande i ISAF. Regeringen har under anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap beräknat medel avseende ett förlängt deltagande i ISAF. utvecklingssamarbete med styrs av den reviderade och förlängda Samarbetsstrategi för 2014 som regeringen fattade beslut om (UF2011/69433/UD/ASO). Strategin, som gäller , baseras på en blocköverskridande överenskommelse i . I den reviderade samarbetsstrategin och partiöverenskommelsen anges bl.a. att ska undersöka möjligheterna att stärka stödet till hela rättskedjan i norra , inklusive ett utökat polisstöd till EU:s polisinsats EUPOL i . Det finns ett stort behov av att utbilda och ge råd till den afghanska civila polisen i hela . har ett särskilt ansvar för detta i de fyra norra provinserna . Strävan är att fortsatt stödja FN:s civila mission i (UNAMA). fortsätter att vara prioriterat för svensk krishantering. Den positiva utvecklingen och relativa stabiliteten gör att det svenska stödet till regionen allt mer koncentreras på att underlätta ländernas EU-processer. Det gör också att tyngdpunkten i det svenska engagemanget blir alltmer civilt. Detta avspeglas i synnerhet i Kosovo. 2011/12:33 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (KFOR) angavs att det svenska bidraget om sjuttio personer successivt ska avvecklas fram till utgången av . skedde en reducering med ytterligare ca tio personer. Detta har möjliggjort för att fram till avvecklingen 2013 behålla merparten av de uppgifter som styrkebidraget har, 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 inte minst det regionala samordningsansvaret för fem samverkans- och observationsteam (LMT). En tredje och sista kontrollstation väntas innebära en reducering av den totala Kosovostyrkan till ca 2 250 personer. Denna övergång är dock villkorsbaserad och har på grund av det försämrade säkerhetsläget i norra tills vidare skjutits upp. Med anledning av det förestående avslutandet av det svenska bidraget till Kosovostyrkan KFOR kan säkerhetsfrämjande verksamhet i övrigt som syftar till att stärka arbetet med säkerhetssektorreform (SSR) i Kosovo komma att utvecklas och utökas ytterligare. har goda förutsättningar för detta genom ett långvarigt engagemang, inklusive med förbindelsepersonal och civila och militära rådgivare. EU:s rättsstatsinsats (EULEX) i Kosovo kommer att förändra och minska sin organisation. väntas fortsatt bidra substantiellt till insatsen, men det exakta antalet svenskar kan komma att påverkas av förändringar av insatsen som helhet. EULEX kommer att fortsätta inriktningen på att öka närvaron i norra samt arbetet mot organiserad brottslighet och korruption. EU:s polisinsats (EUPM) i Bosnien och avslutades . Regeringen överväger olika sätt att stödja uppföljningen på rättsområdet i landet. Vid sidan av ett mindre stöd till de icke-exekutiva delarna av EU:s militära insats , kommer möjligheten till fortsatt stöd till olika SSR-projekt i Bosnien och prövas. Riktade bidrag väntas även ske till OSSE-missionerna på . Inom ramen för verkar för att organisationens fältnärvaro ska förstärkas i och gradvis minskas på västra . Planering sker för ett oförändrat svenskt bidrag till EU:s övervakningsinsats (EUMM) i . Insatsen har haft vissa vakanser och svårt att rekrytera personal. EUMM är prioriterad från svensk sida. Givet att redan är en av de största bidragsgivarna till insatsen är det inte aktuellt med någon nämnvärd ökning av det svenska bidraget. Intresset och värdet av EU:s gränsstöds- och kapacitetsbyggnadsinsats (EUBAM) i och är skäl för att fortsatt bidra till insatsen. Därutöver förutses fortsatt deltagande i civila OSSE-insatser i och , med visst fokus på den senare regionen. Regeringen anser att EU bör stärka sin politiska roll i fredsprocessen i . Inriktningen är att engagemanget med svensk civil personal till EU:s polisinsats för den palestinska polisen (EUPOL COPPS) ska fortsätta , då insatsens arbete för att stärka den palestinska polisen och rättsväsendet bedöms värdefull. Fortsatta bidrag planeras till den civila observatörsinsatsen i (TIPH), preliminärt på samma nivå som . Om lämpliga poster blir tillgängliga avser därutöver bidra med militärobservatörer i FN:s missioner i , UNIFIL och UNDOF samt fortsätta bidra till . stödjer inriktningen att mandatet för EU:s integrerade rättssäkerhetsinsats (EUJUST ) i förlängs för att sedan avslutas. Insatsens stöd riktar nu in sig på kunskapsöverföring, så att EUJUST ska få ett hållbart resultat även efter det att insatsen har avvecklats. deltar aktivt i planeringen för en civil EU-insats i som ska bidra till landets återuppbyggnad. Insatsens inriktning kan komma att bli gränsbevakning, säker hantering av vapen, säkerhetssektorreformer eller återintegrering av soldater i den nationella armén. har bidragit med obeväpnade militärobservatörer till FN:s övervakningsinsats i (UNSMIS), som upprättades i syfte att bland annat övervaka den då ingångna vapenvilan och fredsplanen. Mot bakgrund av att konflikten i har fördjupats, trots stora ansträngningar från bland annat FN och , kan ytterligare internationella insatser komma att blir aktuella Regeringens inriktning är att även fortsättningsvis ska bidra till sådana fredsansträngningar. avser återigen bidra till EU:s insats, EUNAVFOR . Bidraget kommer att bestå dels av att deltar med ett sjöövervakningsflygplan mellan , dels av att Försvarsmakten deltar med med ombordbaserad helikopter, bordningsstyrka samt sjukvårdsförmåga . Insatsen är en viktig del i EU:s och omvärldens kamp mot sjöröveriet. Betydelsen understryks av det faktum att inga humanitära hjälpsändningar till har utsatts för sjöröveriattacker sedan skyddet av transporterna inleddes. deltar i EU:s regionala insats för förmågeuppbyggnad, EUCAP , på . Insatsen kommer inledningsvis inriktas på , , , och och bidra till att utveckla ländernas förmåga att bemöta sjöröveriets utmaningar genom att stödja kustbevakning och rättsväsende. Bidraget avses preliminärt fortsätta . fortsätter att stödja EU:s träningsinsats (EUTM ) i med personalbidrag fram till dess att det nuvarande mandatet löper ut . EUTM är en viktig komponent i och EU:s breda engagemang för . Välutbildade säkerhetsstyrkor bidrar till det somaliska freds- och statsbyggandet och skänker legitimitet åt övergångsregeringen. Inriktningen är att det svenska bidraget med instruktörer och stabspersonal ska fortsätta om insatsen får ett förlängt mandat . väntas även genom personalbidrag stödja EU:s insatser i . Som ett led i att stärka EU:s aktörsroll förespråkar ett bättre koordinerat EU-engagemang i DR och effektivisering av insatsernas verksamhet. avser även fortsätta att bidra till FN:s stabiliseringsmission i (MONUSCO). Genom rådsbeslut inledde EU en civil rådgivnings-, stöd- och utbildningsinsats i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 , med fokus på att stödja uppbyggnaden av förmåga att hantera hotet från terrorism och organiserad brottslighet med respekt för rättsstatens normer och mänskliga rättigheter. Insatsen är EU:s första i det oroliga område som västra utgör. deltar f.n. med en person och hoppas kunna öka detta antal . I samband med att Sydsudan vann sin självständighet omvandlades delar av FN:s närvaro i området till en ny integrerad insats i Sydsudan (UNMISS) med fokus på freds- och säkerhetskonsolidering och kapacitetsbyggnad. Mot bakgrund av det spända läget i regionen väntas det svenska bidraget med stabs- och samverkansofficerare, poliser och kriminalvårdare fortsatt vara efterfrågat . EU inleder en ny civil insats för att stärka säkerheten och luftfartsskyddet vid flygplatsen i huvudstad . Insatsen som går under beteckningen EUAVSEC Sydsudan är betydelsefull eftersom det nya landet Sydsudan har stora brister i infrastrukturen och är beroende av flyg för landets kommunikationer med omvärlden och sin ekonomiska utveckling. avser bidra med personal till insatsen. avser fortsätta att bidra med personal till FN:s mission i (UNMIL). Missionens omfattning och mandat väntas förändras med hänsyn till utvecklingen i landet och en gjord översyn. Den militära delen förutses minska och tonvikten flyttas till säkerhetssektorreformer, rättsstatens principer samt andra freds- och statsbyggandefrågor. engagemang i är starkt och vi bidrar aktivt i dessa och andra frågor. Ambitionen är att bidra med poliser och kriminalvårdare samt undersöka förutsättningar för bidrag även med annan svensk rättsvårdande personal. tillträdde en svensk som generalsekreterarens särskilda representant () i och chef för . kommer fortsatt att bidra till arbetet inom ramen för Neutrala nationernas () på den 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 koreanska halvön och med militärobservatörer till FN:s insats i gränsområdet mellan och (). Målsättningen är att fortsatt ska kunna bidra med poliser till Kommissionen mot straffrihet i (CICIG). 2.5.2Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet För att kunna möta dagens komplexa hot behöver vid sidan av den internationella krishanteringsverksamheten även använda gränsöverskridande instrument i sitt freds- och säkerhetsfrämjande. har kompetens och goda förutsättningar för att bygga på existerande politik- och idéutveckling inom internationellt freds- och säkerhetsfrämjande, liksom att fortsatt ge stöd till organisationer och institutioner som verkar inom detta område.