prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — 2Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 11 347 tkr prisnivå. 3Motsvarar 11 348 tkr prisnivå. 4Motsvarar 11 347 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader samt för bidrag till rikshemslöjdskonsulenternas verksamhet, och projekt inom hemslöjdsområdet. svarar för nämndens medelsförvaltning och personaladministration. Tabell 6.13 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 4:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:3 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 6.5.44:4 Bidrag till bild- och formområdet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till bild- och formområdet, såsom statsbidrag till kulturella ändamål, statsbidrag till vissa utställare inom bild- och formområdet, statsbidrag till konsthantverkskooperativ samt statligt utrustningsbidrag till kollektivverkstäder. Vidare används anslaget för bidrag till folkparkerna och vissa samlingslokalhållande organisationer för konstförvärv. Tabell 6.15 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:3 Bidrag till bild- och formområdet . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 6.6Överlåtelse av grafiska verk Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utan ersättning överlåta en samling grafiska verk till kommunala och fristående skolor. Skälen för regeringens förslag: har grafiska verk som har återlämnats från myndigheter som lagts ned, ombildats eller skaffat nya lokaler. Returerna av grafisk konst och avsaknaden av avsättning för sådan konst har lett till att den nu utgör mer än hälften av den totala mängden förvarade konstverk, som sammantaget ökat kraftigt . har föreslagit att en samling av grafiska verk ska skänkas till svenska skolor i syfte att utsmycka skolornas lokaler och för att konsten ska kunna användas i undervisningen. Samlingen, som omfattar duplicerade blad som redan finns i andra statliga kollektioner (, , Kungl. ), består av 2 146 grafiska verk av mest kända grafiker med ett uppskattat totalt värde på , vilket ger ett 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 genomsnitt på ca per verk. Samlingen kan ses som ett unikt pedagogiskt material för undervisningen i skolorna. En överlåtelse skulle främja barns och ungas rätt till kultur och kulturupplevelser, och därmed bidra till att uppfylla de nationella kulturpolitiska målen. Regeringen får enligt budgetlagen (2011:203) besluta om att överlåta viss lös egendom, om egendomen inte längre behövs för statens verksamhet eller blivit obrukbar eller om den inte anskaffats med statens medel. Den nu aktuella samlingen bedöms inte utgöra egendom av sådant slag som kan överlåtas utan bemyndigande. Mot bakgrund av vad som anförts bör bemyndiga regeringen att utan ersättning överlåta den aktuella samlingen av grafiska verk till kommunala och fristående skolor. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar de statliga ersättningar och bidrag som i huvudsak riktar sig till kulturskapare samt andra insatser som har direkt inverkan på kulturskapares villkor. Området behandlar särskilt myndigheten och dess ersättningar, stipendier och bidrag inom bild-, form-, musik-, teater-, dans- och filmområdet. I avsnittet behandlas också nämndens internationella konstnärsutbytes- verksamhet och bevakning av konstnärernas sociala och ekonomiska villkor samt löpande bevakning av trygghetssystemens utformning i förhållande till konstnärlig verksamhet. Vidare omfattas bl.a. författarfonds verksamhet, med i första hand fördelning av biblioteksersättning till konstnärer inom ordområdet samt fördelning av den individuella visningsersättningen till bildkonstnärer som den ekonomiska föreningen i (BUS) ansvarar för. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom Kulturskaparnas villkor, utgiftsområde 17 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 3.3. Bedömningen av resultatet inom området kulturskaparnas villkor utgår från bl.a.: -fördelade bidrag inom de olika konstområdena, -arbetet med att bevaka och informera om konstnärernas sociala och ekonomiska villkor, -insatser för att stärka konstnärernas arbetsmarknad, har tagit emot det största antalet ansökningar någonsin (7 923 stycken). Ökningen har främst skett inom området internationellt kulturutbyte och allra mest inom dansområdet. Andelen digitala ansökningar fortsätter att öka och utgör nu . -insatser avseende jämställdhet och insatser på det internationella området. Bedömningen av resultatet utgår vidare från insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla verksamheten. Tabell 7.2 Stipendie- och bidragsärenden 20092011 och bidrag (1 398 beslutades och 396 är beslut i form av bl.a. fleråriga arbetsstipendier). Beloppet för beslutade stipendier och bidrag uppgår till ca . Störst andel medel går till bild- och formområdet (av ansökningarna är inom bild- och formområdet). Av ansökningarna beviljas . Tabell 7.3 Beslutade bidrag 20092011 Fördelningen av bidrag mellan könen är fortsatt jämn totalt sett, finns det dock skillnader mellan konstområdena. har antalet ansökningar från kvinnor ökat och utgör nu . Av de ansökningar som beviljas kommer från kvinnor. Totalt tilldelas kvinnor av medlen. Inom musiken kommer av ansökningarna från män även om andelen ansökningar från kvinnor ökat något och inom dansen kommer av ansökningarna från kvinnor. fortsatte sitt arbete med att successivt genomlysa bidrags- och stipendiesystemen samt rutinerna i hanteringen. utvärderades bidragsformen för samarbete mellan komponister och musiker med resultatet att bidragsformen ersattes med allmänna projektbidrag. uppföljningar av olika stipendier och bidrag, bl.a. för långtidsstipendier och målinriktade, tvååriga arbetsstipendier, visar att konstnärsstöd i hög utsträckning har haft betydelse för den egna konstnärliga utvecklingen och att övriga inkomster av konstnärlig verksamhet har ökat till följd av stipendiet. Intresset för internationella verksamhet ökar. av ansökningarna rör internationalisering, 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 vilket är en ökning jämfört med föregående år. har själv utökat medel till internationell verksamhet genom omprioriteringar. Totalt avsätts ca till internationell verksamhet. uppföljningar av bidrag visar att det internationella utbytet leder till ökade kontakter med bl.a. producenter och arrangörer vilket i vissa fall leder till beställningar och inbjudningar till festivaler. Iaspis har, enligt redovisning, spelat en betydande roll för att svenska bild- och formkonstnärer skapat sig en stark position internationellt. Motsvarande effekter bedöms det Internationella dansprogrammet ha haft. Analysverksamhet och bevakning av konstnärernas villkor publicerades den tredje delen i stora inkomstundersökning med fokus på konstnärernas inkomster, arbetsmarknad och försörjningsmönster. Utredningen visar bl.a. att konstnärer i högre grad än vad som tidigare framkommit har sina inkomster från konstnärlig verksamhet. arbetar kontinuerligt med att informera och skapa dialog om konstnärernas villkor i olika sammanhang, både nationellt och internationellt. har regelbundna möten med Arbetsförmedlingen Kultur, dels genom deltagande i Rådet för kulturarbetsmarknaden, dels genom en samarbetsgrupp där även ingår. har samarbete med och inletts. fortsätter sitt utåtriktade arbete genom deltagande i bl.a. samverkansrådet inom ramen för kultursamverkansmodellen och handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. samarbetar kontinuerligt med en rad andra myndigheter och institutioner, framför allt med , och på områden där myndigheterna har gemensamma uppdrag och funktioner. har också ett omfattande internationellt samarbete, bl.a. genom de internationella utbytesprogrammen och genom det arbete som bedrivs inom EU. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Insatser för att stärka kulturskaparnas arbetsmarknad Utgångspunkten för regeringens politik på området är att professionella kulturskapare ska kunna försörja sig på sitt konstnärliga skapande och därmed minska beroendet av de generella trygghetssystemen. En viktig insats för att stärka kulturskaparnas arbetsmarknad är alliansverksamheterna på teater-, dans- och musikområdena. fördelade regeringen till allianserna i syfte att bl.a. öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskassan, utveckla matchning och förmedling samt stimulera den konstnärliga utvecklingen. Allianserna har ca 315 anställda inom teater, dans- och musikområdena. Alliansverksamheterna möter väl både kulturpolitiska och arbetsmarknadspolitiska målsättningar, vilket också framgår av kulturutskottets utvärdering av scenkonstallianserna (bet. 2011/12:KrU10). Även Centrumbildningar spelar en betydelsefull roll för att stärka kulturskaparnas arbetsmarknad. fördelade ca till tolv centrumbildningar inom olika konstområden med fokus på deras arbetsförmedlande verksamhet. tillförde regeringen extra till Centrumbildningarna. De extra medel som fördelats har, enligt bedömning, bidragit till ökad samverkan mellan organisationerna och till ökat samarbete kring satsningen Skapande skola. Att kulturskapare får en skälig ersättning för sitt arbete är en viktig fråga för att öka möjligheten att leva på konstnärligt skapande. Avtalet om medverkans- och utställningsersättning, MU- avtalet, trädde i kraft och reglerar vilka villkor och ersättningsnivåer som ska gälla då statliga institutioner ställer ut verk som ägs av konstnären. Regeringen har framhållit betydelsen av att avtalet fungerar som en förebild för andra offentliga och privata utställare. beviljade regeringen () ca för informations- och utbild- ningsarbete för att ska få en så bred tillämpning som möjligt på både ett regionalt och ett kommunalt plan. Arbetet med Handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar, där är delaktig, är betydelsefullt bl.a. i syfte att stärka kulturskaparnas arbetsmarknad (se även avsnitt 3). Kultursamverkansmodellen är ett sätt att öka dialogen med professionella kulturskapare både nationellt och regionalt. I framtagandet av landstingens kulturplaner förutsätts att kulturskaparna ges en möjlighet att vara delaktiga (se även avsnitt 3). Övriga ersättningar och bidrag till kulturskapare De statliga stöd- och ersättningssystemen ska vara öppna och rättvisa. Inom det kulturpolitiska området finns ett flertal ersättningar som syftar till att ge kulturskapare betalt för redan utfört konstnärligt arbete, men också stödordningar som leder till möjligheter att fördjupa och utveckla sitt konstnärskap. ansvarar för att fördela biblioteksersättningen till upphovsmän av litterära verk författare, översättare, tecknare och fotografer för användning av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken. Förhandlingen om biblioteksersättningens grundbelopp mellan och upphovsmannaorganisationerna gick 2011 till medling vilket dock inte resulterade i en överenskommelse. I stället fastställde regeringen ensidigt grundbeloppet till . Den totala ersättningsnivån uppgick till , vilket är en höjning med jämfört med året innan. Den största delen av biblioteksersättningen fördelas som författar- och översättarpenningar som baseras på antalet hemlån och referensexemplar. har 4 290 upphovsmän varit berättigade till enskilda författar- och översättarpenningar och utbetalat belopp har varierat mellan och . Därutöver har 173 särskilda författarpenningar (tidigare garanterad författarpenning) fördelats om per person. Fonden samverkar med en rad myndigheter och organisationer både nationellt och internationellt. Framför allt sker samarbete med , och Kungl. , men också med upphovsmannaorganisationerna. och de litterära upphovsmännen har enats om en tvåårig överenskommelse där biblioteksersättningens grundbelopp höjs med 2012 till och med ytterligare till 2013. Se vidare politikens inriktning, avsnitt 2. Individuell visningsersättning (IV) fördelas av Bildkonst Upphovsrätt i (BUS) till bild- och formkonstnärer för att de av deras verk som ägs av offentliga institutioner visas för allmänheten. uppgick den totala ersättningen till . har antalet sökande ökat med 39 konstnärer och uppgår nu till ca 3 900 konstnärer. Ökningen sker främst inom de yngre åldersgrupperna. Av dem som söker IV beviljas (ca 3 600) ersättning med mellan och . har BUS genomfört en genusundersökning av IV-ersättningen som bl.a. visar att det är fler kvinnor () än män som får och söker IV. Dock skiljer sig storleken på ersättningen åt. I genomsnitt får män medan kvinnor får . Skillnaderna har till stor del att göra med ålder eftersom lång yrkesverksamhet ger fler möjligheter att sälja konstverk till offentliga institutioner. Kvinnor dominerar i de yngre åldersgrupperna medan det är en tydlig manlig dominans bland de äldre åldersgrupperna. Ålder är dock inte den enda förklaringen, utan även andra faktorer påverkar, såsom hur aktiv man är som konstnär och inom vilken genre man verkar. Talboksersättningen, som fördelas av , fördelas till författare och översättare för utnyttjandet av deras verk i form av talböcker. fördelades till detta ändamål. Fonogramersättningen fördelas som kompensation för att musikaliska verk på fonogram och i tryckt form lånas ut genom folk- och skolbibliotek. fördelades i fonogramersättning av och . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Utgångspunkten för regeringens politik på området är att öka möjligheten för kulturskapare att leva på sitt skapande. Insatser för att vidga och stärka kulturskaparnas arbetsmarknad är därför avgörande. Allianserna på scenkonstområdet liksom Centrumbildningarna bedriver ett viktigt arbete för att skapa ökade arbetsmöjligheter och kompetenshöjande insatser. Kulturskaparna har en betydelsefull roll för Kultursamverkansmodellen samt inom Handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. Ersättningarna inom kulturbudgeten för utfört konstnärligt arbete är en väsentlig del av kulturpolitiken, liksom att fortsatt ha öppna och rättvisa stödsystem. Enligt regeringens bedömning är det mot den bakgrunden viktigt att MU- avtalets spridning och användning följs upp. (dir. 2011:24) kommer att lämna sitt slutbetänkande . I utredningens uppdrag ingår bl.a. att analysera de ekonomiska villkoren för yrkesverksamma upphovsmän på det litterära området. Internationaliseringen av kulturlivet är en fortsatt kulturpolitisk prioritering. Bland annat därför att den bidrar till ett ökat kontaktnät och därmed vidgad arbetsmarknad för konstnärer. Internationellt kulturutbyte med särskilt utsatta länder kan också bidra med kontakter som verkar systemöppnande och till demokratisk utveckling. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 18 308 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 308 tkr prisnivå. 4Motsvarar 18 307 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Nämnden har till uppgift att besluta om statliga ersättningar och bidrag till bild-, form-, musik-, teater-, dans- och filmkonstnärer samt att hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet. Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 5:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:1 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 7.5.25:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 331 481 tkr prisnivå. 3Motsvarar 329 482 tkr prisnivå. 4Motsvarar 329 481 tkr prisnivå. Anslaget används för ersättningar och bidrag inom bild-, form-, musik-, teater-, dans-, ord- och filmområdet. är huvudansvarig myndighet för bidragsgivning inom området. Styrelsen för , som är en del av , fördelar bl.a. ersättning till bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt (visningsersättning). Den individuella visningsersättningen fördelas av Bildkonst Upphovsrätt i (BUS) på basis av det offentliga innehavet av konstnärens verk. Biblioteksersättning till upphovsmän till litterära verk för användning av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken fördelas av . Övriga bidrag till konstnärer fördelas i första hand av . De som enligt lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde fördelar bidrag under anslaget disponerar medel för administration under anslaget. Anslaget får belastas med vissa kostnader för administration och genomförande av verksamheten. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142023. Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget fördelar bidrag och stipendier som sträcker sig upp till . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142023. Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 inklusive förslag i ändringsbudget i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 7.8 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer . , 2015 och 2016 respektive 344 160 000 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten samt bidrag till regional arkivverksamhet. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom Arkiv, utgiftsområde 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 3.3. har tidigare antagit mål för den statliga arkivverksamheten (prop.1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307) som kommer till uttryck i arkivlagen (1990:782). Målen syftar bl.a. till: -att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial, -att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till information och kunskap om samhället och dess utveckling, -metod- och kunskapsutveckling inom arkivområdet. För att redovisa måluppfyllelsen utgår bedömningen från resultatet av verksamheten när det gäller kärnuppgifterna, vilket inbegriper tillsynsverksamhet, bevarande och tillgängliggörande av arkivmaterial samt tvärsektoriellt samarbete. Vidare utgår bedömningen från insatser för att främja kvalitet och förmågan att förnya och utveckla verksamheten. För att utveckla arbetet inom en rikstäckande myndighet har genomfört en översyn av sin verksamhet och organisation. ombildades till en sammanhållen statlig arkivmyndighet genom att landsarkiven avvecklades som självständiga myndigheter och deras verksamheter inordnades i . Syftet med översynen är att skapa en enhetlig myndighetsstruktur med arbetsformer som bidrar till att nå uppfyllelsen av verksamhetens mål. Arbetet ska slutföras genom att myndigheten presenterar och inrättar en ny organisation. arbetar fortsatt aktivt med att integrera jämställdhets-, mångfalds- och barn- perspektiven i det dagliga arbetet. Myndigheten har tagit fram en ny jämställdhetsplan där det betonas att det framför allt inom Svenskt biografiskt lexikon samt arbetet med enskilda arkiv kan bedrivas ett arbete där jämställdhets-, mångfalds-, och barnperspektiven vägs in. En strategi för myndighetens barn- och ungdomsverksamhet 20122014 inrapporterades till regeringen . Myndighetens råd för förmedling och lärande driver barn- och ungdomsfrågorna både inom myndigheten och externt. God arkivhantering och tillsyn Tabell 8.2 Prestationer inom arkivhantering och tillsyn 20092011 Antal besök med råd- Antal kurser (statliga, kommunala, enskilda och Tillsynsarbetet har fått stå tillbaka till förmån för stora omställningsarbete av organisationen. Myndigheten planerar att, inom ramen för den nya organisationen, utveckla nya samordningsrutiner för tillsynsarbetet. har riktat en enkät till samtliga statliga myndigheter om läget avseende arkivförteckningar, med syfte att bevaka, kontrollera och utvärdera arkivhanteringen inom statsförvaltningen. Vidare har även inlett en intern översyn av sin egen måluppfyllelse av arkivlagen och sina egna föreskrifter, där arbetet har omfattat arkivhanteringen, myndighetsarkivet och arkivlokalerna. genomförde myndigheten 97 inspektioner genom besök och 181 besök med rådgivning vid statliga myndigheter, vilket i båda fallen är en minskning . Inom myndighetens normeringsarbete har medel, metoder och regelverk för statliga myndigheter utvecklats, bl.a. genom en förnyelse av myndighetens författningssamling (RA-FS). beslutades det om två allmänna föreskrifter (RA-FS) och 79 föreskrifter riktade till enskilda myndigheter eller grupper av myndigheter (RA-MS). verkat i standardiseringsarbete genom att delta i flera arbetsgrupper. För myndighetens främjandearbete har E-de- legationen varit det mest framträdande forumet, där myndigheten deltar i såväl arbetsgrupper som expertgrupper.