prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — Regeringen ser det som angeläget att öka kunskapen om det civila samhällets roll, sammansättning och villkor och har därför inrättat ett tioårigt forskningsprogram och gett i uppdrag till () att ta fram förbättrad statistik om det civila samhället. SCB redovisade en första sammanställning med ny statistik om det civila samhället som gäller de ideella organisationernas ekonomi. kan därmed det civila samhällets ekonomiska betydelse i samhällsekonomin belysas. Denna sammanställning med fördjupad statistik om det civila samhället kan utgöra underlag för fortsatt utvecklingsarbete i syfte att etablera det civila samhället som ett nytt statistikområde . Inom ramen för det tioåriga forskningsprogrammet pågår femton forskningsprojekt. har låtit göra en kartläggning inom vilka områden forskning bedrivs och inom vilka områden forskning saknas. Dialog mellan regeringen och det civila samhällets organisationer är centralt i politiken för det civila samhället. Detta avspeglas i att ett partsgemensamt forum ska föra den kontinuerliga dialogen mellan regeringen och det civila samhällets organisationer. Av särskild betydelse för utvecklingen av det civila samhällets organisationer är också den dialog som sker genom de sakområdesinriktade dialogprocesserna. De överenskommelser som slutits mellan regeringen, idéburna organisationer och Kommuner och Landsting behöver även fortsättningsvis följas upp och utvecklas. Vidare har ett kontinuerligt samråd ägt rum angående handlingsplanen för arbetet med Mänskliga rättigheter i . Under respektive sakområde sker en kontinuerlig identifikation av hinder och förbättrade villkor för att de idéburna organisationerna ska kunna verka mer effektivt som röstbärare och som utförare av tjänster. Regeringens beslut att inrätta ett system för uppföljning av politiken för det civila samhället innebär att utvecklingen av det civila samhällets villkor i förhållande till målet för politiken för det civila samhället kan följas och att jämförelser kan göras. En andra uppföljning genomfördes i . Resultatet av uppföljningen sammanställs och analyseras utifrån de sex principer som fastslagits i propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55). Europeiska kommissionen inledde 2008 ett fördragsbrottsförfarande mot . Kommissionen menar att den svenska lagstiftningen strider mot EU:s mervärdesskattedirektiv eftersom den svenska lagen anses innehålla alltför generösa undantag från mervärdesskatt för allmännyttig verksamhet som bedrivs av ideella föreningar och registrerade trossamfund. Regeringen ifrågasätter kommissionens tolkning. ansökte hos kommissionen om tillåtelse att få införa en regel om en s.k. omsättningsgräns för mervärdesskatteredovisning avseende ideell sektor. Ansökan innebar att verksamheter inom ideell sektor som har en skattepliktig omsättning på högst skulle kunna undantas. Enligt ett besked från kommissionen godtas dock inte ansökan. Regeringen och kommissionen har därefter fört en fortsatt dialog i frågan om den ideella sektorns mervärdesskattesituation. I samband med arbetet med en allmän översyn av mervärdesskattesystemet på EU-nivå har regeringen tagit initiativ till ett uttalande av ministerrådet om att undantagen för ideell verksamhet i mervärdesskattedirektivet bör klargöras. Det civila samhället har en oersättlig betydelse för såväl enskilda människor som samhället i stort. Regeringen vill därför skapa förutsättningar för det civila samhället att växa och stärkas som en kraft vid sidan av individen, familjen, marknaden och staten. I politiken för det civila samhället ingår att utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemang och vilja att påverka den egna livssituationen. Ett starkt civilsamhälle stärker demokratin genom civilsamhällets centrala roll som röstbärare och opinionsbildare. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ett system för uppföljning av politiken för det civila samhället i förhållande till målen för området infördes i och har vidareutvecklats . har genom en ändring av myndighetens instruktion i uppdrag att utgöra ett myndighetsstöd för politiken för det civila samhället. ska därmed ansvara för att det finns samlad kunskap inom området och sprida denna, analysera, följa upp och utvärdera insatser inom området samt bilda nätverk för samverkan med andra berörda myndigheter och organisationer. Överenskommelser har slutits mellan regeringen, idéburna organisationer och Kommuner och Landsting inom såväl det sociala området som integrationsområdet. Regeringen uppmuntrar till en större mångfald av utförare av tjänster inom det sociala området för att å ena sidan ta tillvara människors engagemang och förmåga, å andra sidan kunna tillgodose behoven av valfrihet och kvalitet inom välfärden. t.o.m. genomför regeringen . Visionen är att ska bli världens bästa land att vistas, verka och växa i. Det uppnås genom att människor, företag, kommuner och regioner skapar attraktiva miljöer och formar sin framtid utifrån sina unika förutsättningar. Tillsammans med aktörer på lokal, regional och nationell nivå, bl.a. med det civila samhällets organisationer, ska frågor som är centrala för lokal och regional attraktivitet utvecklas och tydliggöras. Attraktionskraft tar avstamp i regeringens befintliga politik och ska bl.a. genom dialog möjliggöra erfarenhetsutbyte, innovativa lösningar och spridning av goda exempel. När det gäller frågan om mervärdeskatt för ideella föreningar har åberopat särställning. Regeringens arbete med frågan om föreningslivet bedrivs på olika nivåer. Regeringen kommer att fortsätta arbeta för att den ideella sektorn inte ska drabbas om mervärdesskattereglerna måste förändras. Samtliga åtgärder som aviserades i propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) är under genomförande. Det tioåriga forskningsprogrammet om det civila samhället har resulterat i ett antal pågående forskningsprojekt vid landets universitet. Utöver detta program har en utlysning av medel till forskning inom identifierade behovsområden resulterat i fyra pågående projekt som kommer 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen avser vidare att uppdra åt att fördela medel för studier i syfte att öka kunskapen om det civila samhället. har tagit fram ny statistik om det civila samhället som belyser de ideella organisationernas ekonomi. Statistiken kommer att vidareutvecklas och uppdateras i nya publikationer. har sammankallat ett partsgemensamt forum för att diskutera det civila samhällets organisationers villkor med aktuella teman, bl.a. självständighet och oberoende samt det civila samhällets ekonomi. ska fortsätta fördela ett särskilt stöd för engagemangsguider för uppsökande verksamhet till boende i områden med lägre organisationsgrad, särskilt ungdomar och kvinnor. antog mål för statens stöd till idrott (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Mål och syfte med bidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. Stöd kan även lämnas till verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Resultatet redovisas med utgångspunkt i de mål för idrottspolitiken som beslutat (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Den fria och självständiga idrottsrörelsen har en betydelsefull roll i vårt samhälle. Antalet medlemmar inom idrottsrörelsen i åldern är ca 3,2 miljoner. Av dessa är flickor och kvinnor och pojkar och män. Ungefär 2,3 miljoner är aktiva medlemmar. Antalet elitidrottare uppskattas till ca 7 000. disponerade idrottsrörelsen i statligt stöd för sin verksamhet. Bidraget till idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet i form av lokalt aktivitetsstöd uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . Antalet deltagartillfällen uppgick till ca 53 miljoner fördelade på flickor och pojkar. Inom ramen för den särskilda satsningen på svensk idrott, Idrottslyftet, utbetalades 2011. Satsningens främsta syfte har under de fyra inledande åren varit att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar samt att utveckla verksamheten så att de väljer att idrotta högre upp i åldrarna. Verksamheten ska utgå från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Prioriterade områden har varit att utveckla förbund och föreningar, öka tillgängligheten till anläggningar och idrottsmiljöer, rekrytera och utveckla ledare samt att samverka med skolorna. Under det fjärde verksamhetsåret har betalats ut som föreningsstöd, av vilka har gått till speciella insatser och till förbundsutvecklingsstöd, främst i form av utbildning och insatser för att utveckla den interna demokratin. Resterande har avsatts för rådgivning och utvärdering m.m. Samtliga specialidrottsförbund och distrikt har deltagit i Idrottslyftet. Drygt 10 000 föreningar har genomfört mer än 15 600 satsningar med nästan 900 000 deltagare fördelade på flickor och pojkar. Cirka 3 000 föreningar har kunnat utbilda idrottsledare i samarbete med . Från och med det femte verksamhetsåret som inleddes ska idrottens organisationer skapa samverkansprojekt med andra centrala organisationer som administrerar fysisk aktivitet för barn och ungdomar. detta är att och samverkar för att utveckla digitala kartor för allmänheten. och arbetar gemensamt för att öka simkunnigheten i socioekonomiskt svaga områden. Gemensam administration och centrala idrottsorganisationer beslutade att betala ut som basbidrag till specialidrottsförbunden, till distriktsförbund inklusive / Nordkalottstöd samt till förbundets löner, ersättningar och sociala kostnader. Regeringen beslutade att engångsvis får disponera till en flerårig samlad förbundsövergripande och behovsprövad elitsatsning inom svensk idrott med syfte att stärka idrottsutövares internationella konkurrenskraft (dnr Ku2008/2135, Ku2009/1747). Tillsammans med de medel som ställts till och Paralympiska Kommittés förfogande har ca utbetalats i form av statligt elitstöd . Bidraget till idrottsforskning ges främst till Gymnastik- och , ), som har till uppgift att initiera, samordna, stödja och informera om forskning inom idrottens område. Budgeten uppgick till . Regeringen har beslutat att ska analysera och genomföra en regelbunden och långsiktig uppföljning av statens idrottsstöd samt utforma indikatorer (dnr Ku2009/1978). har därutöver haft i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av det samlade elitstödets utformning och verkan samt övrig verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft (dnr Ku2010/1978). Studien visar att svensk elitidrott verkar under mycket olika villkor. fanns 2010 sammanlagt 244 separata landslagstrupper fördelade på 65 specialidrottsförbund. Dessa trupper representerar stora och små idrotter med skilda idrottstraditioner, anläggningsbehov och ekonomiska förutsättningar. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I analysen ingick även att bedöma effekterna av den samlade elitsatsningen på totalt som regeringen beviljade 2009. konstaterar att det inte är möjligt att bedöma satsningens verkan i form av idrottsliga prestationer i internationella tävlingssammanhang. Däremot har bidraget på andra sätt haft stor principiell betydelse för svensk idrott. har slutligen analyserat i vilken omfattning idrottens organisation och verksamhet på alla nivåer medverkar till att uppfylla syftet med statsbidraget, nämligen att människor med annan kulturell och etnisk bakgrund än svensk ska bli mer delaktiga i idrotten. föreslår att idrottsrörelsen och idrottsforskningen fördjupar sin diskussion i frågor som rör idrott och etnisk mångfald och därmed knyter an till de perspektiv och synsätt som präglar dagens integrationspolitiska samhällsdebatt. Studier av idrottsrörelsens sammansättning visar att unga med utländsk bakgrund är väl representerade i föreningsidrotten, pojkar i större utsträckning än flickor. När det gäller representation i beslutande organ är statistiken emellertid inte lika positiv. Det statliga stödet till specialidrott inom gymnasieskolan uppgick till och verksamhet bedrevs vid 51 riksidrottsgymnasier i samverkan med 32 specialidrottsförbund. Antalet elevplatser uppgick till 1 204 stycken. Statens stöd har gjort det möjligt för elitidrottande unga kvinnor och män att kombinera idrottslig utveckling med studier vid riksrekryterande idrottsgymnasier. Eleverna erbjuds kvantitativt och kvalitativt bra träning i en positiv och stimulerande idrottsmiljö inför en framtida elitkarriär. erbjuds nationellt godkända idrottsutbildningar inom ramen för den nya gymnasieskolan. Riksidrottsgymnasierna har som mål att utveckla internationell elit. har betalat ut ca i anläggningsbidrag till föreningsägda anläggningar. Bidraget kan sökas av idrottsföreningar anslutna till . har ca 300 föreningar fått bidrag för investeringar i sina idrottsanläggningar. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Nationella insatser mot dopning Dopning inom idrotten ska aktivt motverkas. Statsbidraget för detta ändamål uppgick till . Antalet provtagningar uppgick till 3 902 tester varav togs vid tävling och utanför tävling. Dessutom togs 404 prover på uppdrag av internationella organisationer. Nationell samordning mot brottslighet i samband med idrottsarrangemang Regeringen har tillsatt en särskild utredare (nationell samordnare) med uppdrag att motverka brottslighet i samband med idrottsarrangemang (dir. 2011:22). Utredaren lämnade delbetänkandet Mindre våld för pengarna (SOU 2012:23). Betänkandet har remitterats och förslagen bereds vidare inom . ) har redovisat sin övergripande uppföljning av det statliga idrottsstödets effekter med utgångspunkt i ett indikatorsystem. Uppföljningen tar sin utgångspunkt i motiven till statens stöd till idrotten såsom dessa preciserats i förordning (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet. Sammanlagt redovisas 22 indikatorer, fördelat över fem målområden. Indikatorsystemet är i huvudsak uppbyggt på befintlig statistik. Merparten av indikatorerna rör olika aspekter av idrottsrörelsens verksamhet och organisationsstruktur, som medlemsbestånd, inkomstkällor, omfattningen av det ideella ledarskapet och utbildningsinsatser. Redogörelsen för indikatorsystemet tecknar en bred bild av den frivilligt organiserade idrottsrörelsens utformning och existensvillkor i . Indikatorsystemet vittnar tydligt om den organiserade idrottens anmärkningsvärt starka position i det svenska samhället. Särskilt stark är idrottens ställning hos barn och ungdomar. Aktiva idrottsutövare återfinns i alla åldrar. Indikatorsystemet visar att människors benägenhet till idrott och fysisk aktivitet ökar i takt med stigande ekonomi, utbildningsgrad och position på arbetsmarknaden. Andelen kvinnor på beslutande befattningar inom idrottsrörelsen är emellertid avsevärt lägre än andelen kvinnor bland aktiva medlemmar. I fråga om etnicitet och kulturell mångfald visar statistiken att flickor med utländsk bakgrund är förhållandevis svagt representerade i föreningsidrotten. Sammantaget visar indikatorsystemet således att människors tillgång till och förutsättningar för idrott och fysisk aktivitet är ojämnt fördelade i samhället. Syftet med stödet i dessa delar har således inte uppnåtts fullt ut. Genom regeringens särskilda elitidrottssatsning har ökade möjligheter skapats för att stärka svenska elitidrottares internationella konkurrenskraft. För att uppnå detta krävs en god samverkan mellan , och Paralympiska Kommitté. konstaterar emellertid i sin fördjupade analys att det inte är möjligt att bedöma satsningens verkan i form av idrottsliga prestationer i internationella tävlingssammanhang. Regeringen anser att de medel som ställts till förfogande för idrottens barn- och ungdomsverksamhet i form av lokalt aktivitetsstöd och den särskilda satsningen Idrottslyftet har gett idrottsrörelsen förbättrade möjligheter att utvecklas och även nå nya grupper av flickor och pojkar, unga kvinnor och män. Genom de ökade resurser som tillförts idrottsrörelsen har stödet även kunnat ökas såväl för idrottens centrala organisationer som för elitsatsande idrottsutövare. Idrottsrörelsen har getts stor frihet att under eget ansvar disponera statens stöd. engagemang i arbetet mot dopning inom idrotten är betydande. utvecklingsarbete på nationell nivå bedöms vara framgångsrikt. Förbundets aktiva deltagande i samarbete med regeringen i det internationella arbetet mot dopning bedöms främja elitidrottares möjligheter att tävla i en dopningsfri idrott. har antagit mål för friluftslivspolitiken (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Friluftslivspolitiken ska ha ett mål, där det bland annat ingår att ge alla människor 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 möjligheter att vara ute i naturen. Målet specificeras genom tio punkter: -att naturen ska vara tillgänglig för alla, -att personligt och ideellt engagemang ska stå i centrum, -att allemansrätten ska värnas, -att den hållbara användningen av naturen planeras med hänsyn till friluftslivets behov, -att kommunerna ska ha ett stort ansvar för naturen nära tätorterna, ordningen av berörda myndigheters friluftslivsarbete utvecklas, liksom samverkan med andra aktörer såsom friluftslivsorganisationerna. För att vidareutveckla friluftslivspolitiken pågår ett arbete med att utveckla mätbara mål för friluftslivet. har efter samråd med berörda myndigheter och organisationer till regeringen redovisat förslag till mätbara mål (rapport 6476). Fram till och med fanns det inom ett råd för friluftsliv, . Rådets uppgift var att skapa, bevara och utveckla förutsättningar för friluftslivet samt -att friluftslivet ska bidra till landsbygdsatt göra friluftslivets samhällsnytta tydlig. utveckling och regional tillväxt, -att skyddade områden ska vara en tillgång för friluftslivet, -att friluftslivet ska ha en given roll i skolans arbete, -att fysisk aktivitet och avkoppling ska stärka folkhälsan, och -att beslut om friluftsliv ska fattas med god kunskap. har gett regeringen i uppdrag att komplettera målet för friluftslivspolitiken med ett antal mätbara mål. Regeringen avser att återrapportera till . har vidare beslutat (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38) att den framtida hanteringen av ansvaret för fördelning och utbetalning av statsbidrag till friluftsorganisationer ska ligga hos samarbetsorganisationen . Ändringarna trädde i kraft . har ansvar för friluftslivsfrågor. ska enligt förordningen (2009:1476) med instruktion för , verka för att förutsättningarna för friluftslivet bevaras och utvecklas. Regeringen har vidare stärkt roll och förtydligat uppdrag att samordna friluftslivet på myndighetsnivå. redovisar till hur arbetet med sam- 20042009 fördelade statsbidrag till olika friluftsorganisationer. hanterades fördelningen och utbetalningen av statsbidrag till friluftsorganisationer av i avvaktan på regeringsbeslut om eventuellt ändrat ansvar. I propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238) föreslog regeringen att fördelning och utbetalning av statsbidrag till friluftsorganisationer skulle hanteras av samarbetsorganisationen . Ändringarna trädde i kraft . Statsbidrag lämnas antingen som organisationsbidrag eller verksamhetsbidrag. Med organisationsbidrag avses bidrag till organisationer i förhållande till organisationens medlemsantal och aktivitetsnivå och med verksamhetsbidrag avses stöd till organisationer för en specifik verksamhet efter särskild prövning. fördelade Svenskt Friluftsliv i bidrag till friluftsorganisationer, varav avsåg organisationsbidrag till tolv organisationer, och avsåg verksamhetsbidrag till projekt vid tolv organisationer. Organisationsbidragen ger nödvändig grund för friluftsorganisationerna att kunna erbjuda sina medlemmar service och stöd. av bidragen fördelades som verksamhetsbidrag vilka är förenade med resultatkrav. har organisationsbidrag och verksamhetsbidrag lämnats till , och . Endast organisationsbidrag har lämnats till Svenskt Friluftsliv, Cykelfrämjandet, , , , , , och Svenska 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Endast verksamhetsbidrag har lämnats till , , , , , , , och . Av organisationernas redovisningar framgår att barn och ungdomar prioriterades . Bland annat har över 1 500 barn och vuxna deltagit i aktiviteter inom projektet , över 300 lärare har fortbildats i orientering, kartkunskap och skogsäventyr, 350 sommarsimskolor har arrangerats och 7 000 barn med föräldrar har deltagit i informationskampanj om allemansrätten. Vidare har inom projektet som klassrum över 1 200 pedagoger på 90 skolor fortbildats i utomhuspedagogik och värdet av att använda skogen som klassrum. Genom pedagogerna finns möjlighet att ta ut minst 24 200 barn i skogen och därmed bl.a. ge kunskap som leder till att fler barn vistas i naturen både på fritid och skoltid. Inom Scoutrörelsen har projektet i invandrartäta förorter fokuserat på att nå ut med scouting och friluftsliv till familjer i segregerade områden i . finansierar dessutom forskningsprogrammet i förändring med en budget på totalt under 20062012. anordnade tillsammans med och ett tjugotal myndigheter en tankesmedja om friluftsliv som syftade till att fånga upp idéer och förslag till den fortsatta utvecklingen av natur- och kulturturismen i . Regeringen bedömer att det är viktigt att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv utvecklas och stärks, oavsett ålder, kön och etnisk tillhörighet. Vistelse i natur och grönområden skapar förutsättningar för avkoppling och gemenskap. Friluftsorganisationerna är viktiga för att skapa intresse och möjlighet för såväl barn och ungdomar som vuxna att utöva friluftsaktiviteter. De bedriver en verksamhet som bland annat främjar folkhälsan och möjliggör för olika grupper av människor att få del av motion och naturupplevelser. Andra viktiga uppgifter är att skapa mötesplatser i naturen för människor med olika etnisk bakgrund och med olika förutsättningar att vistas ute i naturen samt att uppmuntra barns utevistelse. Det är av stor betydelse att det finns tillräckligt med attraktiva och upplevelserika naturmiljöer i tätorternas närhet. Länsstyrelsernas program för skydd av tätortsnära natur bidrar till detta. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att Svenskt Friluftslivs bidrag till frivilligorganisationer uppfyller bidragens syften och även har inneburit att föreningarna lyckats överträffa sina uppsatta mål. Se även utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Målet för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö (prop. 2009/10:238). Staten har ett ansvar att skapa förutsättningar för ett rikt och varierat friluftsliv och att försäkra tillgång och förbättra tillgänglighet till naturen. En rik tillgång och mångfald på natur, allemansrätt, individens intresse och ideella organisationers engagemang är grunden för människors möjligheter att bedriva friluftsliv. stora oexploaterade arealer av skogar, våtmarker, fjäll, sjöar, skärgårdar och unika tillgång till stadsnära natur ger stora möjligheter för ett aktivt friluftsliv. Friluftsliv innebär vistelse utomhus i natur- och kulturlandskapet för välbefinnande och naturupplevelser utan krav på tävling. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Friluftslivspolitiken ska stödja alla människors möjligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv. Friluftslivet är brett och spänner över flera politikområden, där naturvårdspolitik, regional tillväxtpolitik, jordbrukspolitik, politik för landsbygdens utveckling samt utbildnings- och forskningspolitik är några exempel.