prop · GZ0386 · 2012-04-12 00:00:00 — Regeringens proposition 2011/12:86 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om försvarslogistikens framtida utformning. Regeringen bedömer att delar av den logistikverksamhet som bedrivs vid Försvarsmakten bör inordnas i . Regeringens bedömning grundas såväl på som på den redovisning som de båda myndigheterna gemensamt lämnade . Regeringens bedömning är att materiel- och logistikförsörjningen bör organiseras inom ramen för en tydligare och effektivare uppgifts- och ansvarsfördelning mellan Försvarsmakten som beställare och som leverantör. Syftet är att dels möjliggöra omställningen till ett mer användbart och tillgängligt försvar genom effektiviseringar av stödverksamheten, dels skapa en mer ändamålsenlig beställar- och utförarorganisation. Den framtida logistiken bör organiseras på ett sådant sätt att en större del av försvarslogistiken och ett större antal personer kvarstannar i Försvarsmakten än vad föreslog. Därmed berörs ett mindre antal personer av verksamhetsförändringen. Förändringen bedöms kunna genomföras . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................. Reformbehov och övriga utgångspunkter ........................................ Försvarslogistikverksamhetens framtida utformning ........ Konsekvenser för personal och organisation................... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Forskning och utveckling samt försvarslogistik i det reformerade försvaret (SOU 2011:36)..................................................................... Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser ............................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om försvarslogistikverksamhetens framtida utformning i enlighet med den inriktning som regeringen redogör för i denna proposition. 2 Ärendet och dess beredning Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå en mer ändamålsenlig och kostnadseffektiv materiel- och logistikförsörjning inom försvarsområdet. Utredningen, som antog namnet , överlämnade betänkandet Forskning och utveckling samt försvarslogistik i det reformerade försvaret (SOU 2011:36). Utredningen föreslog att materiel- och logistikförsörjningsverksamheterna skulle slås samman till huvudsakligen en verksamhet för försvarslogistik samt att detta skulle genomföras genom att stora delar av Försvarsmaktens logistik skulle flyttas över till i syfte att skapa förutsättningar för bl.a. effektiviseringar och rationaliseringar för att därigenom bidra till finansieringen av den nya insatsorganisationen. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2011/ 613/MFU). Med anledning av utredningens förslag föreslog regeringen i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr. 6, s. 52) att skulle bemyndiga regeringen att fatta beslut om organisationstillhörighet för den verksamhet som bedrivs inom ramen för Försvarsmaktens logistikverksamhet. Vid riksdagsbehandlingen föreslog försvarsutskottet att skulle tillkännage sin mening för regeringen om att regeringen ska återkomma med förslag om Försvarsmaktens logistikverksamhet. Utskottet ansåg bl.a. att regeringen måste återkomma till med förslag om de olika etapperna i den mycket stora förändring av logistikorganisationen som ska ske. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2011/12: FöU1, rskr. 2011/12:92). Regeringen gav Försvarsmakten och i uppdrag att redovisa en plan för hur effektiviseringar inom försvarets materiel- och logistikförsörjning ska kunna genomföras. Myndigheterna har inkommit med redovisning av uppdragen (Fö2011/613/MFU). I denna proposition återkommer regeringen med förslag till och en redovisning om den framtida försvarslogistikens utformning samt skälen för detta. Reformbehov och övriga utgångspunkter Regeringen fortsätter att reformera försvaret i enlighet med inriktningen i den antagna propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Den pågående reformen innebär förändringar på flera viktiga områden för att skapa ett användbart och tillgängligt försvar. Syftet med reformen är ytterst att stärka försvarsförmåga. Försvarsberedningen behandlade i sin rapport i användning (Ds 2008:48) grundläggande strukturella frågor inom försvarsområdet inklusive lednings- och förvaltningsfrågor. Försvarsberedningen menade bl.a. att stödmyndigheternas verksamhet måste anpassas till en relevant ambitionsnivå för att stödja insatsorganisationen och dess operativa behov. Beredningen konstaterade att givet de rationaliseringar som föreslogs i rapporten i fråga om personal-, materiel- och logistikförsörjning, stödverksamhet samt i förmågebredd och i delar förmågevolym, skulle det framtida försvaret kunna rymmas inom den treåriga ekonomiska ram som fastställt. Försvarsberedningen uppskattade, i sjupartienighet, att nämnda rationaliseringsåtgärder skulle medge överföring av från stödverksamhet till den operativa verksamheten. Den föreslagna utvecklingen mot ett mer användbart och tillgängligt försvar kan bara ske i den takt ekonomin medger. ökar kraven på användbarhet, tillgänglighet och flexibilitet i organisationen. Ett uttryck för det är de ändrade krav som ställs på logistikfunktionen. redovisade sitt betänkande Forskning och utveckling samt försvarslogistik i det reformerade försvaret (SOU 2011:36). Delar av de besparingar och beställningsminskningar som redovisas i betänkandet har genomförts. Enligt regeringens uppfattning är det emellertid möjligt att effektivisera och rationalisera verksamheten ytterligare i linje med vad redovisar. Regeringens bedömning är därför att materiel- och logistikförsörjningen så långt som möjligt bör organiseras inom ramen för en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan Försvarsmakten som beställare och som leverantör av materiel och utförare av bakre försvarslogistik. En viktig del av omställningen till det nya insatsförsvaret är att genom rationaliseringar och effektiviseringar frigöra resurser från stödverksamheten inom försvaret till förbandsverksamhet och insatsorganisationens uppbyggnad. Den högre ambitionen avseende tillgänglighet och användbarhet som den försvarspolitiska inriktningen innebär, kommer att leda till ökade kostnader främst inom förbandsverksamheten, framför allt i fråga om löner för anställd militär personal och övningsverksamhet. Detta förutsätter att resurser frigörs genom förändringar och rationaliseringar i fråga om personal-, materiel- och logistikförsörjning samt övrig stödverksamhet. har beslutat att överföra till förbandsverksamheten i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen . I propositionen beräknades vidare överföringar bedömningen att ytterligare resurser kunde behöva frigöras inom försvarsområdet för att möjliggöra finansieringen av reformen efter 2014. Regeringen redovisade också avsikten att ge myndigheterna i uppdrag att planera och genomföra ytterligare rationaliseringar och effektiviseringar i linje med förslag. Förvarets materielverk fick ett sådant uppdrag. sin myndighetsgemensamma redovisning av uppdraget föreslår Försvarsmakten och hur effektivise- ringarna bör genomföras. Effektiviseringarna och rationaliseringarna av försvarets stödverksam- het som beskrivs i denna proposition, beräknas uppgå till ytterligare och syftar till att möjliggöra omställningen till användbara och tillgängliga förband. Förslaget i denna proposition syftar till att möjliggöra denna omställning. inrättades som myndighet och gemensamt materielverk för försvaret efter beslut av . Förslagen i denna proposition förändrar inte de ansvarsområden som myndigheten nu har, men innebär nya uppgifter vilka regeringen bedömer ligger inom ramen för en mer effektiv försvarslogistik. enlighet med budgetlagen (2011:203) återkommer regeringen till om verksamhet under ska bli föremål Regeringen avser även återkomma till om verksamhet under ska överföras till annan Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om försvars- logistikverksamhetens framtida utformning i enlighet med den inriktning som regeringen redogör för i denna proposition. Regeringens bedömning: Merparten av nuvarande tjänsteområden inom Försvarsmaktens logistik bör överföras till den Ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan myndigheterna Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning när det gäller uppgiftsdelningen mellan Försvarsmakten och Försvarets Utredningen föreslog att flertalet av nuvarande tjänsteområden inom Försvarsmaktens logistik skulle överföras till tillsammans med huvuddelen av verksamheten i Försvarsmaktens teknik- Verksamheter och kompetenser som, enligt utredningen, är knutna till insatsnära logistik skulle kvarstanna i har lämnat förslag på en mer ändamåls- enlig och kostnadseffektiv stödverksamhet inom framförallt materiel- Utredningen har redovisat att kostnads- minskningar uppgående till ca jämfört med utfallet skulle kunna vara möjliga. Förslagen omfattar såväl redan genomförda åtgärder som förslag till nya besparingar. Remissinstanserna: Det stora flertalet av de remissinstanser som yttrat sig över betänkandet, bl.a. och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har inte lämnat några synpunkter över de överväganden och förslag som framförts om överföring av huvuddelen av Försvarets logistik till . Försvarsmakten anser att utredarens förslag medför betydande risktagning och understryker behovet av att säkerställa ledning, styrning och kontroll. Försvarsmakten är dock positiv till förändringar men poängterar nödvändigheten av avvägning mellan omfattning och tempo/tidsförhållanden i föreslagna förändringsåtgärder. Myndigheten avråder från en förändring som innebär att förlägga huvuddelen av försvarslogistikens utförande till . Det finns dock enligt Försvarsmakten anledning att överväga om vissa verksamheter som finns inom myndigheten kan bedrivas mer effektivt genom övergång till en annan aktör. i likhet med Statskontoret stödjer förslaget och anser att det finns synergier i en samlad materiel- och logistikförsörjning med bibehållet fokus på försvarsförmågan och är beredd att genomföra förändringen enligt utredarens förslag. anser att försvarets logistik m.m. inte bör föras över till utan att den bör kvarstanna inom Försvarsmakten för att inte äventyra den pågående omstruktureringen av Försvarsmakten. Bakgrund: föreslog regeringen till att de tre dåvarande underhållsregementena skulle läggas ned och att en ny organisationsenhet för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet skulle inrättas (prop. 1999/2000:97). Härutöver gjorde regeringen i propositionen bedömningen att regeringen borde bestämma om den nya organisationsenhetens närmare utformning. delade i sitt betänkande i väsentliga delar regeringens uppfattning om att Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet behövde förändras (bet. 1999/2000: FöU8). konstaterade utskottet att den organisation för underhållstjänst och stödverksamhet som regeringen föreslagit i propositionen ännu inte var färdigberedd. Utskottet var därför inte berett att godta att regeringen fick bestämma den närmare utformningen av organisationen för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet utan ytterligare möjligheter för att påverka utformningen. Vad utskottet anfört om en ny organisation för underhållstjänst och stödverksamhet borde, enligt utskottet, ge regeringen tillkänna som sin mening. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1999/2000:251). Mot bakgrund av tillkännagivande återkom regeringen till med förslag om utformningen av den nya organisationsenheten Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet (prop. 2000/01:113). I propositionen redovisade regeringen inriktningen av den nya enheten. godkände regeringens förslag till inriktning av den nya organisationsenheten för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet (bet. 2000/01:FöU9, rskr. 2000/01:214). Den nya organisationsenheten inrättades och fick då benämningen Försvarsmaktens logistik (FMLOG). I budgetpropositionen redovisade regeringen förslag om en sammanhållen försvarslogistik (prop. 2011/12:1, utg.omr. ansåg i sitt betänkande att regeringen måste återkomma till med förslag om de olika etapperna i den mycket stora förändring av logistikorganisationen som ska ske. Utskottet föreslog därför att som sin mening skulle tillkännage detta för regeringen (bet. 2011/12: FöU1). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2011/12:92). Regeringen gav Försvarsmakten och i uppdrag att redovisa en plan för hur effektiviseringar inom försvarets materiel- och logistikförsörjning ska kunna genomföras. Den myndighetsgemensamma redovisningen överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Skälen för regeringens förslag och bedömning Mot den ovan angivna bakgrunden vill regeringen genom denna proposition med förslag om den framtida försvarslogistikverksamhetens utformning inhämta bemyndigande. I det följande redovisar regeringen skälen för sitt förslag samt sina närmare bedömningar avseende olika verksamheter som bör omfattas av förändringarna. Försvarsmakten har genom den beslutade nya försvarspolitiska inriktningen fått nya uppgifter och nya krav på förbandsverksamhet och insatsorganisationens uppbyggnad. I syfte att skapa tillgängliga och användbara förband har styrningen av insatsorganisationens uppbyggnad och beredskap förändrats och tydliggjorts. Ett område där regeringen tydliggjort de operativa kraven på Försvarsmakten rör planeringen för det nationella försvaret. För att de angivna målen ska nås ställs det stora krav på omfattande förändringar inom flera viktiga områden, bl.a. materiel- och logistikförsörjningen. Det förslag och bedömningar som regeringen nu redovisar utgår från Försvarsmaktens behov av stöd för omställningen till ett mer användbart och tillgängligt insatsförsvar med tidsbegränsat anställda gruppbefäl, soldater och sjömän och syftar till att frigöra ekonomiskt utrymme. Försvarsmaktens behov av relevant och tillförlitligt logistikstöd är av avgörande betydelse oavsett typ av insats och om insatsen sker nationellt, i närområdet eller utanför närområdet. En betydelsefull faktor för att uppnå ett tillräckligt logistikstöd i dessa avseenden är att Försvarsmakten har förmåga att säkerställa den s.k. främre logistiken. Denna uppfattning har även framförts av . Försvarsmakten och har i sin myndighetsgemensamma redovisning föreslagit att den framtida logistiken bör organiseras på sådant sätt att en större del av försvarslogistiken kvarstannar i Försvarsmakten och att därmed ett mindre antal personer berörs än vad Sammanlagt innebär myndigheternas förslag att ca 1 500 personer berörs. Regeringen bedömer att en vidare omfattning av den främre logistik som med detta myndighetsgemensamma förslag bibehålls inom Försvarsmakten, inte leder till den fullt sammanhållna logistikverksamhet som utredningen föreslog. Likväl underlättas genomförandet av verksamhetsförändringarna och främjas de förändringar som verksamhetsförändringen eftersträvar, nämligen högre grad av renodling genom tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan myndigheterna för att därigenom frigöra resurser från stödverksamhet inom försvaret till förbandsverksamhet och den militära insatsorganisationens uppbyggnad. Regeringen avser att noga följa det fortsatta arbetet med att genomföra förändringarna samt analyser om ytterligare effektiviseringar av logistikverksamheten. Utgångspunkten är att överföring av verksamhet till en annan huvudman inte ska leda till försämrad militär förmåga eller sänkta beredskapskrav. Vid analys av eventuell utkontraktering till andra aktörer ska , i samråd med Försvarsmakten, vara berett att redovisa om och i vilken mån Försvarsmaktens operativa förmåga påverkas. Högre grad av renodling genom tydlig rollfördelning För att uppnå ökad rationalitet anser regeringen att materiel- och logistikförsörjningen så långt möjligt bör organiseras inom ramen för en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan Försvarsmakten som beställare och som leverantör av materiel och försvarslogistik. Det myndighetsgemensamma förslaget från Försvarsmakten och som inkom tydliggör rollfördelningen mellan myndigheterna. Vidare bör Försvarsmaktens beställningar, jämfört med dagsläget, ske på högre systemnivåer i syfte att öka affärsmöjligheter ur ett livscykelperspektiv samt Försvarsmaktens behov av kostnadseffektiva lösningar. Med detta menas att ansvaret samlas i färre beställningar och för en större del av materielsystemens livscykel, det vill säga från anskaffning, användning, underhåll och vidmakthållande till avveckling, hos för att därigenom förbättra möjligheterna till överblick och långsiktig affärsmässighet över systemets hela livslängd. Regeringens inriktning är att värna om kärnverksamheterna. I proposition Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315), redogör regeringen för en tydlig och överskådlig statlig förvaltning. Regeringen uttalar i propositionen bl.a. att effektiv konkurrens är en viktig förutsättning för en väl fungerande samhällsekonomi. Statens roll är att vårda och förbättra marknaderna och stärka konsumenternas ställning. Regeringen bedömer att möjligheterna till ytterligare effektivitets- och rationalitetsvinster kan realiseras genom prövning av konkurrensutsättning av verksamheter och möjliga gränssnittsförskjutningar mot andra aktörer. Regeringen avser att skapa en mer ändamålsenlig och kostnadseffektiv stödverksamhet i syfte att frigöra ekonomiskt utrymme för att göra omställningen till ett mer användbart och tillgängligt försvar i enlighet med beslut möjlig. Detta ska åstadkommas genom rationaliseringar och effektiviseringar bl.a. inom materielförsörjningen och logistikverksamheten. Inriktningen är att försvarslogistiken inom försvaret ska rationaliseras och effektiviseras på flera olika sätt: bl.a. genom inre effektiviseringar, effektivare och mer rationella processer, arbetssätt i verksamheterna, utförande av olika tjänster samt samverkan med olika aktörer, inklusive övrig statsförvaltning. Genom rationaliseringar och effektiviseringar bedömer regeringen att försvarslogistikens kostnader ytterligare bör kunna minskas med i storleksordningen . Ansvaret för att uppnå besparingarna ligger på båda myndigheterna. Genom att en vidare omfattning av främre logistik kvarstannar inom Försvarsmakten får både Försvarsmakten och ett ansvar att genomföra effektiviseringar och rationaliseringar för att därigenom frigöra resurser från stödverksamhet till förbandsverksamhet och insatsorganisationens uppbyggnad. Regeringens huvudsakliga styrning och dimensionering av försvarslogistiken kommer även fortsatt att ske genom styrningen av Försvarsmakten. Försvarsmakten har i sin tur att beställa försvarslogistik från som ska tillgodose Försvarsmaktens behov. Förändringarna ställer ökade krav på regeringens styrning av och Försvarsmakten så att incitament skapas för kostnadseffektivitet. Regeringen avser att kontinuerligt följa upp genomförandet av de planerade rationaliseringarna och effektiviseringarna i verksamheterna samt hur frigjorda resurser används för att täcka ökade behov inom förbandsverksamheten och som konsekvens av insatsorganisationens uppbyggnad i enlighet med den försvarspolitiska inriktningen. För att Försvarsmakten ska kunna uppfylla regeringens krav på beredskap och insatser krävs att myndigheten har tillgång till rätt logistikresurser inom rätt tidsförhållanden för alla uppgifter och konfliktnivåer. Det gäller oavsett om resurserna finns inom Försvarsmakten, hos eller hos andra aktörer. Den nya logistikorganisationen ska understödja de ökade krav på beredskap som är en följd av försvarsreformen. krav på bl.a. ledningsförmåga och beredskapssystem även inom . Försvarsreformen innebär, i likhet vad som gällt, bl.a. att vissa förband ska vara tillgängliga. Vidare ska, när reformen är slutförd, huvuddelen av insatsorganisationens förband vara tillgängliga och samtliga förband vara tillgängliga inom vid beslut om höjd beredskap. Inget förband ska normalt ha en tillgänglighet som överstiger . Allmänt om genomförande av verksamhetsförändringen Regeringen instämmer i bedömning att en effektivare försvarslogistik kan åstadkommas genom verksamhetsförändringar inom ramen för redan befintliga myndigheter. En sådan lösning bedöms vidare underlätta ett genomförande av förslagen i närtid. Försvarsmaktens ansvar koncentreras till den verksamhet som rör omvärldsbevakning, genomförande av insatser samt utveckling av insatsorganisationen. Försvarsmakten bör vidare, liksom , ansvara för strategisk ledning av försvarslogistiken och ha ansvaret som kravställare och beställare av försörjningslösningar. ska tillhandahålla försvarslogistik på uppdrag av Försvarsmakten med utgångspunkt i Försvarsmaktens beställningar. De förslag som myndigheterna lämnat i sin myndighetsgemensamma redovisning innebär att huvuddelen av upphandlingsenheten, verkstäderna samt delar av servicekontor och försörjningsledning överförs från Försvarsmakten till . Kvar i Försvarsmakten blir systemförvaltningsenheten. Myndigheterna har redovisat att man först bör genomföra aktuella verksamhetsöverföringar för att därefter i olika avseenden effektivisera berörda verksamheter. Härigenom kan den löpande produktionen säkerställas under omställningsarbetet. Sammanlagt innebär myndigheternas förslag att ca 1 500 personer berörs. Regeringen delar myndigheternas uppfattning och avser att besluta om de föreslagna förändringarna. Nedan redovisas förändringarna i sammandrag. Huvuddelen av verksamheten inom tjänsteområdet Administrativt stöd och arbetsplatsservice bör föras över till . Området Administrativt stöd och arbetsplatsservice avser de tjänsteområden som ingår i Försvarsmaktens servicekontor inom Försvarsmaktens logistik. I Försvarsmakten kvarstannar verksamheterna Arkiv- och expeditionstjänster, reseadministration och sekretessbelagd reseverksamhet samt löneadministration. Undantagen avser bland annat utövande av sådana förvaltningsuppgifter som inte kan anses utgöra logistikverksamhet och som i vissa delar följer av lag. När det gäller den framtida administrationens utformning måste hänsyn tas till inrättandet av ett för statliga myndigheter gemensamt service- center, vars verksamhet inleds (dir. 2011:99). Myndigheterna bör pröva förutsättningarna för och lämpligheten i att verksamheter överförs till Servicecentret. När det gäller Förnödenhetsförsörjningen överförs delar av Försörj- ningsenhetens och Försörjningsavdelningarnas ledning, förrådsenheter, lagerhållning, förrådsverksamhet och specialtransporter till Försvarets De enheter som kvarstannar i Försvarsmakten är delar av försörjningsenhetens och försörjningsavdelningarnas ledningar; Service- center och Servicepunkter, Support samt delar av Flygverkstäderna överförs till . Försvarsmaktens logistiks nuvarande Upphandlingsenhet överförs till med undantag för Försvarsmaktens försäljnings- och uthyrningsverksamhet och Masterdatahantering för kund- och leverantörsregistret i stödsystemet PRIO. verksamhetsöverföringen till med sig oförändrade arbetsuppgifter och ansvar. Med inköpsverksamheten förs även ansvaret för projekt och effektivisering av Försvarsmaktens anskaffningsverksamhet (UEFA) över från Försvarsmakten till . projektet ska nå sina mål, bl.a. i form av betydande kostnadsminskningar i Försvarsmaktens inköpsvolym, förutsätts ett väl organiserat och nära samarbete mellan Försvarsmakten och . Försvarsmakten har oförändrat ansvaret för genomförandet av projekt UEFA (inkl. besparingarna) intill dess verksamhetsöverföringen är