prop · GZ03167 · 2012-07-05 00:00:00 — en förutsättning för hållbar utveckling och från det ungas synsätt, förslag på lösningar och angreppssätt tas tillvara för att nå en hållbar utveckling. har i en utvärdering rekommenderat att den svenska samstämmighetspolitiken för utveckling fokuserar mer på teman. fokus som regeringen har i denna skrivelse på den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap kan sägas vara ett steg i denna riktning. rekommenderade också att myndigheterna ytterligare engageras i genomförandet av den svenska samstämmighetspolitiken för utveckling. Många bra exempel finns på hur myndigheternas expertis har tagits tillvara i politikutformning och i internationella förhandlingar under 2010-2012, som bl.a. bidrag i de internationella kapacitetsuppbyggnad och finansiering. genomfört en särskild studie om myndigheternas roll i politiken för global utveckling och regeringen arbetar vidare med styrning och arbetsformer för att på bättre sätt ta tillvara myndigheternas Det är viktigt att tydliggöra är att myndigheter kan spela en viktig roll i genomförandet av politik för global utveckling (PGU) på två sätt (skr. 2011/12:52 om statliga myndigheters samstämmighetspolitiken (i form av utvecklingshänsyn inom samtliga politikområden) och dels som genomförare av biståndsinsatser (oftast med finansiering från Sida, s.k, biståndsfinansierad tjänsteexport). genomförare av biståndsinsatser är att det finns särskilda motiv och behov för och av detta, det kan t ex innebära att myndigheterna besitter en unik kompetens som särskilt har efterfrågats i ett samarbetsland. Det är alltid behoven i samarbetsländerna som styr Sidas engagemang och samverkan med andra svenska myndigheter. Det finns därmed inte, till skillnad från inom samstämmighetspolitiken, ett biståndspolitiskt självändamål med att inkludera många myndigheter som genomförare av bistånd. Mål: Samordning och samverkan till stöd för arbetet med att hantera globala utmaningar och för att integrera ett utvecklingsperspektiv i samt stärka synergier mellan politikområden Samlat visar regeringens bedömning 2010-2012 av arbetet med de sex globala utmaningarna att det inom samordning och samverkan finns störst utrymme för förbättringar. Fokus i denna skrivelse på en global utmaning, ekonomiskt utanförskap, syftar bl.a. till att få större kunskap om effektiva arbetsformer inom samstämmighetspolitiken. arbetar ett flertal interdepartementala arbetsgrupper, så kallade IDA- grupper, med frågor relevanta för samstämmighetspolitiken. Ett exempel är den IDA-grupp för miljöteknik med representanter från , och som tagit fram en gemensam strategi för miljöteknik där utvecklingsperspektivet och klimatfrågor finns med. EU-samordningen inom fångar upp relevanta perspektiv för olika politikområden. Inom arbete med multilaterala organisationer anordnas såväl bredare multisamråd, som olika organisationsspecifika samråd, vilka samlar relevanta departement och Sida kring frågor av strategisk vikt för globala utmaningar. Flera nätverk finns, mellan och myndigheter, samt mellan olika myndigheter, där utvecklingsperspektivet berörs. Ett exempel är ett myndighetsnätverk som arbetar med handel och utveckling liksom med det handelsrelaterade biståndet där aktörer som , , och deltar. Sida samverkar med totalt nära 100 olika myndigheter. Ett exempel på Sidas samarbete med svenska myndigheter är Lantmäteriets arbete med i . Detta samarbete har bidragit till att säkra markrättighter för fattiga människor genom system för landregistrering. Samarbetet har resulterat i att lantmäteriarbetet blivit effektivare och att det finns bättre referenser för jordbruksskiften, samt att servicen till medborgarna blivit betydligt bättre. samarbetar med dess georgiska motsvarighet om kapacitetsuppbyggnad och myndighetsstruktur i . För att stärka samarbetet mellan Sida och andra svenska myndigheter arrangerades ett myndighetsforum . () har Sida bidragit till att stärka myndighetssamverkan inom områden som ekonomiskt utanförskap och Business for Development (B4D). Ett exempel på regeringens samordning och samverkan med olika andra aktörer inom samstämmighetspolitiken för utveckling är referensgruppen för CSR (Corporate Social Responsibility) där näringslivet deltar. En ny strategi har tagits fram inom referensgruppen för hur det svenska näringslivets kompetens och erfarenheter i ökad utsträckning kan göras tillgänglig för fattiga människor genom de Skr. 2011/12:167 internationella finansinstitutionerna, EU och FN. Ett annat exempel är dialog med olika civilsamhällesorganisationer till exempel med Concord, en NGO- plattform som bl.a. tar fram en rapport om EU:s samstämmighetsarbete för utveckling. Kunskap och analys inom samstämmighetspolitiken för utveckling Mål: Kunskap och analys om utvecklingseffekterna av regeringens samlade politik och metoder för att omsätta kunskapen i politikens utformning Samlat visar regeringens bedömning 2010-2012 av arbetet med de globala utmaningarna att regeringen mestadels kommit relativt långt när det gäller kunskap och analys. Ett exempel på regeringens arbete med ökad kunskap och analys inom samstämmighet för utveckling är biståndsministerns deltagande i högnivåpanelen för global hållbarhet (Global Sustainability Panel) som FN:s generalsekreterare etablerade 2010. Panelen som samlat några av världens ledande politiker belyser hållbar utveckling i dess tre huvudsakliga delar, ekonomisk, social och miljömässig. Globala frågor som klimat, livsmedelsförsörjning, vatten och energi analyseras. Biståndsministern har inom panelen fått stort gehör för sina ståndpunkter bl.a. om de fattigas perspektiv och ungdomars perspektiv, samt om näringsliv och marknadsutveckling. Panelens slutrapport som lanserades är bl.a. ett viktigt inspel inför om hållbar utveckling (Rio+20) och i klimatförhandlingarna (UNFCCC). För att bidra till bättre kunskap och analys om utvecklingseffekter har regeringen utarbetat vägledande verktyg för konsekvensbedömningar ur ett utvecklingsperspektiv. Dessa verktyg har utformats som stöd för handläggare och finns tillgängliga på intranät. Regeringens arbete med att öka öppenhet och transparens i utvecklingspolitiken, bl.a. genom den webbaserade informationstjänsten OpenAid, bidrar också till att sprida kunskap om utvecklingsfrågor och om genomförd politik. Regeringen har genomfört olika konferenser och seminarier inom samstämmighetspolitiken för utveckling . Ett exempel är den så kallade (on Development Economics) som 2010 anordnades av regeringen och och som samlade ungefär 500 av världens ledande utvecklingsekonomer. Ett annat exempel är seminariet Reshaping Financial Markets to make them more relevant to the poorest of the poor som regeringen och Sida anordnade i tillsammans med kapitalfonden (), och (). () har en särskild roll i att ge kunskapsstöd om global utveckling till enskilda aktörsgrupper till exempel genom kurser och seminarier om rättighetsbaserat arbete, jämställdhet, anti- korruption och om företagens sociala ansvar. SPF ger även kunskapsstöd till . De multilaterala och internationella organisationerna har en ovärderlig roll när det gäller att bidra med kunskap och analys om utvecklingseffekter av genomförd politik. är en ledande organisation när det gäller kunskap, analys och metodutveckling inom samstämmighet för utveckling. Regeringen har ett kontinuerligt erfarenhetsutbyte med organisationen och bidrar även med finansiellt stöd. arbetar med att ta fram en bred utvecklingsstrategi som bl.a. betonar samstämmighet för utveckling. Samstämmighet för utveckling inom EU Mål: Att stärka EU:s arbete med samstämmighet för utveckling EU är en central aktör för global utveckling. Att arbeta med utvecklingsperspektivet inom EU:s olika politikområden är viktigt, både för att hitta lösningar på globala utmaningar och för att bidra till utveckling för fattiga länder och människor. Regeringen har under 2010- 2012 arbetat för att främja utvecklingsperspektivet inom ett flertal EU- processer vilket bl.a. kan utläsas i bedömningen av regeringens arbete med de sex globala utmaningarna . Lissabonfördraget som trädde 2009 har stärkt utvecklingsperspektivet inom den samlade EU-politiken. Det fördragsbundna åtagandet om att främja samstämmighet för utveckling anger att utvecklingsmålen ska beaktas vid beslut inom EU:s olika politikområden som kan ha effekter för utvecklingsländer (art. 208). Fördraget anger även att EU ska försäkra samstämmighet mellan den breda utrikespolitiken och andra politikområden (art. 21). Utvecklingsmålen har i och med fördraget lyfts som mål för den samlade utrikespolitiken. Regeringen arbetar bl.a. för att den europeiska utrikestjänsten (EEAS) och de underliggande EU-delegationerna ska ha en tydlig roll när det gäller samstämmighet för utveckling, samt för att olika samordningsmekanismer mellan EEAS och institutioner och medlemsländerna fungerar tillfredsställande. har länge arbetat aktivt med det ramverk för samstämmighet för utveckling som finns inom EU (Policy Coherence for Development, PCD). har bl.a. bidragit till den fokusering som gjorts inom kommissionens arbetsprogram för PCD (2010-2013) till fem viktiga politikområden: handel- och finanspolitik, klimatförändringar, livsmedelssäkerhet, migration samt säkerhet. Detta arbete har bl.a. inspirerats av det svenska arbetet med sex globala utmaningar. Regeringen arbetar också bl.a. för bättre resultatuppföljning inom PCD och för att kommissionens arbete med konsekvensbedömningar (impact assesments) av policybeslut stärks ur ett utvecklingsperspektiv. Det är även viktigt att rollerna för de olika EU-institutionerna stärks och tydliggörs när det gäller arbetet med samstämmighet för utveckling. Vart annat år rapporterar kommissionen om EU:s arbete med PCD. Den senaste rapporten som presenterades baserar sig på EU:s gemensamma arbete med samstämmighet för utveckling och på exempel från olika medlemsländers arbete. Regeringen bidrog aktivt till arbetet med viktiga rådslutsatser på denna rapport, liksom till skrivningar om samstämmighet för utveckling inom EU:s Nästa rapport om EU:s arbete med genomförandet av samstämmighet för utveckling väntas , då kommissionen också ska lägga fram ett nytt arbetsprogram för PCD. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:167 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling fokus: den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap