prop · GZ03102 · 2012-04-16 00:00:00 — 2011/12:102 resultat Andelen kommuner och landsting som redovisade positiva resultat före extraordinära poster minskade jämfört med (se diagram 2.3). Andelen kommuner som redovisade nollresultat eller positiva resultat före extraordinära poster var (246 kommuner) och andelen landsting var (3 landsting). Diagram 2.3 Andelen kommuner och landsting som redovisat nollresultat eller positiva resultat före extraordinära poster 20022011* Källa: , räkenskapssammandraget. * Resultaten är preliminära. Det var (126 kommuner) av kommunerna och (18 landsting) av landstingen som redovisade ett negativt resultat före extraordinära poster ett eller . Av kommunerna var det relativt sett flest kommuner inom kommungrupperna pendlingskommuner och varuproducerande kommuner som redovisade negativa resultat. Om man bortser från resultatet , då landstingen påverkades av en stor engångskostnad vilket medförde negativa resultat, var det som hade negativa resultat . Av de 126 kommuner och 18 landsting som redovisat ett negativt resultat före extraordinära poster ett eller var det av kommunerna (13 kommuner) och (5 landsting) av landstingen som redovisade negativa resultat tre av . landsting hade ett negativt resultat fyra av de fem åren. Kommunerna redovisade ett relativt starkt resultat 2011 Kommunernas resultat före extraordinära poster 2011 närt till , vilket var 4,9 miljarder Orsaken till skillnaden var främst att utfallet för skatteintäkter Skr. 2011/12:102 blev högre än vad som budgeterats. Jämfört med utfallet försämrades resultatet med . En förklaring är ökade finansiella kostnader, främst beroende på engångseffekten av den sänkta kalkylräntan för beräkningen av pensionsskulden. Kommunerna har sammantaget uppvisat positiva resultat före extraordinära poster som har varierat mellan 7,0 och (se tabell 1 i bilaga 4). Diagram 2.4 Resultat före extraordinära poster 2011 per kommungrupp Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Förortskommuner till större städer Källa: , räkenskapssammandraget. Resultatet före extraordinära poster per invånare var 2011, liksom 2010, högst i kommungruppen förortskommuner till större städer, per invånare (se diagram 2.4). Till skillnad , då kommungruppen kommuner i glesbefolkad region hade det lägsta resultatet, redovisade kommuner i tätbefolkad region det lägsta resultatet 2011, per invånare. Jämfört med 2010 minskade spridningen avseende resultatet före extraordinära poster mellan kommungrupperna. Däremot har spridningen mellan enskilda kommuner ökat jämfört med . Spridningen mellan enskilda kommuner vad gäller resultatet före extraordinära poster 2011 låg mellan -2 886 och per invånare. De extraordinära posterna uppgick netto till . resultat uppgick därmed till , vilket var 4,8 miljarder kronor lägre än 2010. Årets resultat, mätt som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag, var i genomsnitt 2011 jämfört Andelen för enskilda kommuner var som lägst -6,och En av anledningarna till den stora skillnaden var att ett fåtal kommuner redovisade stora extraordinära intäkter. en femårsperiod hade kommungruppen förortskommuner till storstäderna den högsta andelen med ett årligt genomsnitt på , medan Skr. 2011/12:102 kommungruppen glesbygdskommuner hade den lägsta, i genomsnitt Negativt resultat för landstingen uppgick landstingens samlade resultat före extraordinära poster preliminärt till -2,(se tabell 2 i bilaga 4). Jämfört med utfallet försämrades resultatet med . Det budgeterade resultatet var . Den största orsaken till differensen var, både jämfört med utfall och budget , engångskostnaden till följd av den sänkta kalkylräntan vid beräkning av pensionsskulden (). Exklusive engångseffekten hade landstingen haft ett överskott på 2011. I motsatt riktning till den negativa engångseffekten av den sänkta kalkylräntan verkade ökningen av skatteintäkterna, som blev högre än budgeterat. Diagram 2.5 Resultat före extraordinära poster 2011 per landsting* -200 -400 -600 -800 Källa: , räkenskapssammandraget. *Samtliga landstings resultat redovisas enligt den s.k. blandmodellen. Resultatet före extraordinära poster uppgick till i genomsnitt -per invånare 2011, vilket var en minskning med per invånare jämfört med året innan då resultatet var per invånare. Enligt lagen (1997:614) om redovisning ska kostnader för personalens pensioner redovisas enligt den s.k. blandmodellen. Trots detta redovisar , samt läns landsting enligt den s.k. fullfonderingsmodellen vid beräkning av kostnader för personalens pensioner, vilket påverkar resultatet. Det högsta resultatet, per invånare, redovisade (se diagram 2.5). det högsta resultatet. Det lägsta resultatet Skr. 2011/12:102 redovisade , -per invånare. redovisade landsting det lägsta resultatet. Liksom året innan minskade spridningen i resultat mellan landstingen 2011. Det i genomsnitt lägsta årliga resultatet redovisades av landsting (-per invånare) medan redovisade det högsta (per invånare). Det årliga genomsnittet uppgick sammantaget för samtliga landsting till per invånare. Liksom 2010 redovisade landstingen inga extraordinära intäkter eller kostnader 2011, varför årets resultat var detsamma som resultatet före extraordinära poster. Årets resultat, mätt som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag, var i genomsnitt -1,2011 (jämfört 2010). Andelen för enskilda landsting uppgick som högst till (4,2010) och som lägst till -4,(-2,2010). hade landsting som årligt genomsnitt den lägsta andelen (-2,) medan hade den högsta andelen (3,). Kommunsektorns avskrivningar och investeringar Avskrivningar används i redovisningen för att fördela utgiften för en tillgång över tillgångens nyttjandeperiod. Motivet är att ge en rättvisande bild av kommunens eller förbrukning för respektive redovisningsperiod. Avskrivningskostnaderna ska avspegla hur tillgångens värde och/eller servicepotential successivt förbrukas. Av- skrivningarna uppgick totalt för kommunsektorn till 2011, vilket innebar en ökning med jämfört med (se tabell 2.1). har avskrivningarna i genomsnitt uppgått till . Kommunernas kostnader för avskrivningar uppgick till 2011, vilket var en ökning med jämfört med året innan. I genomsnitt har avskrivningskostnaderna uppgått till . Landstingens avskrivningskostnader uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med året innan. har avskrivningarna i genomsnitt uppgått till . Kommunerna och landstingen (exklusive bolag som ägs av kommuner och landsting) investerade för totalt 2010. Under 20062010 har de totala investeringsutgifterna ökat eller . Utöver detta gjordes investeringar via bolag som ägs av kommuner och landsting. investerade dessa bolag för (uppgifter saknas ). Diagram 2.6 Investeringsutgifter för kommuner, landsting och kommunala bolag som ägs av kommuner och landsting Bolag som ägs av kommuner och landsting 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Källor: , räkenskapssammandrag för kommunerna och Kommuner och Landsting, landstingens bokslut. Kommunernas totala investeringar uppgick till 2010, vilket innebar en oförändrad nivå jämfört med . Kommunernas investeringar har den senaste femårsperioden varierat mellan 33,5 och investerade kommuner även i infrastruktur för el, vatten, fjärrvärme, vägar och bostäder samt i finansiella anläggningstillgångar, t.ex. värdepapper i pensionsfonder. Landstingens totala investeringar uppgick till 2010, vilket var en ökning med jämfört med . Landstingens investeringar har varierat mellan som lägst 2006 och som högst 2010. Den genomsnittliga ökningen den senaste femårsperioden var . Av de totala investeringarna 2010 investerades mest i byggnader, . Investeringar i inventarier uppgick till . Investeringar gjordes även i finansiella anläggningstillgångar för . Bolag som ägs av kommuner och landsting investerade som nämnts totalt nästan 2009, vilket var en minskning med jämfört med . , har bolagens investeringar ökat med , vilket i genomsnitt motsvarar en ökning på den senaste femårsperioden. Bolagen investerade till största delen, nästan , i byggnader, mark och markanläggningar. Balansräkningen visar kommunens respektive finansiella ställning . Den ger en bild av vilka tillgångar kommunen eller förfogar över och hur dessa tillgångar har finansierats. Tabell 2.2 Kommunsektorns balansräkning 20072011 Bidrag till statlig infrastruktur -2,5 Summa eget kapital, - varav pensionsförpliktelser som inte ingår i balansräkningen Källa: , räkenskapssammandraget. * Kommunernas och landstingens balansräkning 2011 är preliminär. Bidrag till statlig infrastruktur för kommuner och landsting ökade får kommuner och landsting som beslutat att lämna bidrag till statlig infrastruktur möjlighet att välja mellan direkt kostnads- föring av sådana bidrag eller att föra upp bidragen i balansräkningen och upplösa dessa under högst . för kommunerna och för Sammantaget för kommunsektorn innebar det en ökning med jämfört med . Det var kommunerna som stod för ökningen. Tillgångarna ökade både i kommuner och landsting , en ökning med eller knappt jämfört med året innan (se tabell 2.2). Det var främst de finansiella anläggningstillgångarna som ökade. gångarnas andel av de totala tillgångarna uppgick till . största andelen av tillgångarna var materiella och immateriella tillgångar Skr. 2011/12:102 (). Kommunernas totala tillgångar uppgick till , vilket var en ökning med eller jämfört med (se tabell 3i bilaga 4). Tillgångarna har ökat med i genomsnitt . Ökningen fördelades jämnt mellan de olika tillgångsposterna. För kommunerna varierade tillgångarna mellan som lägst per invånare i kommungruppen storstäder och som högst per invånare i kommungruppen pendlingskommuner. Landstingens totala tillgångar ökade med eller och uppgick till (se tabell 4 i bilaga 4). Mest ökade de finansiella tillgångarna (). Landstingens tillgångar har ökat med i genomsnitt . I kronor per invånare varierade tillgångarna 2011 mellan per invånare i och per invånare i . Soliditeten minskade för kommunsektorn som helhet För att ge en bild av en kommuns eller ett landstings finansiella styrka kan måttet soliditet användas. Detta mått beaktar både tillgångs- och skuldsidan i balansräkningen. Sättet att organisera verksamheten påverkar såväl skulderna som tillgångarna, vilket försvårar soliditetsjämförelser mellan enskilda kommuner och landsting. De flesta kommuner och landsting bedriver sin verksamhet främst i förvaltningsform. Vissa kommuner har däremot valt att organisera stora delar av verksamheten i företagsform. Om det är fråga om verksamheter med stora tillgångar, såsom fastighetsförvaltning och energiverksamhet, kan det ha stor påverkan på soliditeten. Soliditeten för kommunsektorn 2011 minskade med jämfört med och uppgick till . Soliditeten för sektorn har som årligt genomsnitt uppgått till . Kommunernas soliditet uppgick sammantaget till 2011, vilket var en minskning med jämfört med . har kommunernas sammantagna soliditet i genomsnitt uppgått till . Soliditeten för enskilda kommuner varierar mellan och -. Högst soliditet 2011 hade kommungrupperna kommuner i glesbefolkad region och kommuner i tätbefolkad region , medan kommungrupperna pendlingskommuner och glesbygdskommuner hade lägst soliditet . Soliditeten för landstingen uppgick sammantaget till 2011, vilket var en minskning jämfört med . Minskningen förklaras främst av att den sänkta kalkylräntan för beräkningen av pensionsskulden ökade värdet på skulderna. Soliditeten har, med undantag , minskat och uppgick i genomsnitt till . Sänkt kalkylränta för pensionsskulden medförde högre skuld Enligt lagen om redovisning redovisas i balansräkningen enbart pensionsskuld som uppkommit . redovisas som en ansvarsförbindelse utanför balans- Pensionsskulden beräknas som nuvärdet av alla framtida pensions- Finanskrisen och de finansiella obalanserna har lett till en period med ett mycket lågt ränteläge. Exempelvis uppmättes 2011 det lägsta värdet på den tioåriga statsobligationsräntan . kommuner och landsting blev konsekvenserna av det låga ränteläget en omvärdering av pensionsskulden. En sänkning av kalkylräntan medför en högre pensionsskuld, då det beräknade nuvärdet av framtida pensions- utbetalningar blir högre. För sektorn som helhet innebar sänkningen av diskonteringsräntan en ökning av pensionsskulden med 33 miljarder Förändringar av pensionsskuld intjänad , som redo- visas som ansvarsförbindelser, påverkar inte kostnaderna medan för- ändringar av skulder däremot gör det. Den största delen, , avser ansvarsförbindelsen för pensioner intjänade Pensionsskulden ökade med , varav för kommunerna och för Effekten av den sänkta kalkylräntan blev betydligt större för landstingen eftersom de har fler högavlönade som har rätt till förmåns- För sektorn totalt ökade avsättningarna med eller och uppgick till . Avsättningar, som definieras som en skuld som är oviss vad gäller förfallotidpunkt eller belopp, utgjorde av omslutningen av skulder och eget kapital. Av avsättningarna utgjorde pensionsavsättning- Minskningen av övriga avsättningar beror främst på att landstingen överförde vissa avsättningar till långfristiga skulder. Diagram 2.7 Avsättning för pensioner i balansräkningen 20072011 Källa: , räkenskapssammandraget. Totalt uppgick kommunernas avsättningar till 2011, en ökning eller jämfört med året innan. Avsättningar avseende pensioner inklusive löneskatt uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Övriga avsättningar ökade jämfört med året innan och uppgick till . I genomsnitt uppgick pensionsavsättningarna till per invånare 2011. Spridningen mellan kommunerna låg per invånare. Totalt uppgick avsättningarna för landstingen till 2011. Avsättningarna ökade med , , jämfört med . Avsättningar för pensioner inklusive löneskatt uppgick till eller av de totala avsättningarna. Genomsnittsskulden för de totala avsättningarna uppgick till per invånare, varav den genomsnittliga skulden för avsättningar för pensioner utgjorde per invånare. Som högst i ett enskilt landsting uppgick avsättningen för pensioner till per invånare medan den lägsta avsättningen uppgick till per invånare. Spridningen mellan landstingen ökade jämfört med . Avsättningen för pensioner ökade med och har ökat med i genomsnitt med undantag för då ökningstakten uppgick till . Avsättningen för pensioner har som andel av de totala skulderna ökat relativt kraftigt , vilket främst beror på förändringen av beräkningen av kalkylräntan för pensioner. Totalt för kommunsektorn uppgick ansvarsförbindelserna avseende pensionsförpliktelser som inte tagits upp bland skulder eller avsättningar Det var en ökning med 32 miljarder Skr. 2011/eller jämfört med året innan. åren var stor jämfört med den genomsnittliga årliga ökningen () vilket, som tidigare nämnts, beror på förändringen i beräkningen av kalkylräntan för pensionsskulden. Diagram 2.8 Pensionsskuld utanför balansräkningen (ansvarsförbindelse) Källa: , räkenskapssammandraget. Ansvarsförbindelserna avseende pensionsförpliktelser för kommunerna uppgick sammantaget till 2011, vilket innebar en ökning med jämfört med . Pensionsförpliktelserna ökade med i genomsnitt eller . Till skillnad då ansvarsförbindelsen för pensionsförpliktelserna minskade ökade skulden kraftigt och uppgick i genomsnitt till per invånare (per invånare 2010). Spridningen mellan kommunerna varierade per invånare, vilket var en ökning jämfört med året innan. För landstingen uppgick ansvarsförbindelserna avseende pensionsförpliktelserna till 2011, vilket var en ökning med eller jämfört med året innan. Den genomsnittliga årliga ökningen var . Den kraftiga ökningen 2011 berodde främst på förändringen av beräkningen av kalkylräntan för pensioner. Den genomsnittliga pensionsförpliktelsen uppgick till per invånare (per invånare 2010). Den lägsta pensionsförpliktelsen i ett enskilt landsting uppgick till per invånare och den högsta till per invånare. Spridningen mellan landstingen ökade jämfört med . Kommunsektorns lång- och kortfristiga av de totala skulderna och eget kapital, uppgick sammantaget till 2011 (se tabell 2.2). har legat högre än de långfristiga var dock fördelningen mellan de lång- och kort- fristiga skulderna så gott som lika, främst beroende på att de långfristiga Totalt hade kommunsektorn i långfristiga skulder Det var en ökning med , jämfört med året innan. Den genomsnittliga ökningen under den senaste femårsperioden uppgick till . de långfristiga skulderna i stort sett i samtliga kommuner. kommunerna var ökningen störst i kommungruppen storstäder med och lägst i kommungruppen glesbygdskommuner, ökningen bland landstingen. En del av ökningen mellan åren beror på att landstingen överfört vissa avsättningar på till Den totala långfristiga skulden för kommunerna, som utgjorde knappt av de totala skulderna 2011, ökade med , ca , jämfört med året innan. I genomsnitt uppgick de mer per invånare än det årliga genomsnittet för perioden Det var 20 kommuner som inte redovisade någon långfristig skuld, vilket var 5 färre än 2010. Den totala långfristiga skuldsättningen för landstingen, som 2011 ut- gjorde av de totala skulderna, uppgick till knappt 28 miljarder kronor 2011, vilket var en ökning med eller Under 20042007 minskade de långfristiga skulderna medan gradvis har ökat. skillnad , då det var 13 landsting som hade långfristiga skulder, hade samtliga landsting långfristiga skulder 2011. ökningen, både beloppsmässigt och av antalet landsting, är till stor del en överföring av avsättningar till långfristiga skulder och att ett landsting fördubblade sin skuld. Den högsta långfristiga skulden för ett enskilt landsting var per invånare. Den lägsta skulden uppgick till Totalt uppgick kommunernas och landstingens övriga ansvars- förbindelser, dvs. exklusive pensionsförpliktelser, till Det var mindre än året innan. Kommunernas övriga ansvarsförbindelser gentemot de kommunala företagen uppgick till 2010, vilket var en svag ökning (0,) jämfört med året innan. De två största posterna är borgensåtagande och andra förpliktelser gentemot kommunala bostads- företag samt gentemot övriga kommunala bolag, vilka tillsammans utgör av det totala åtagandet. Åtaganden för de kommunala Skr. 2011/12:102 bostadsbolagen uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . Jämfört med 2006 är borgensåtagandet för de kommunala bostadsföretagen i stort sett oförändrat. Åtaganden för övriga kommunala företag uppgick till , vilket innebar en ökning med jämfört med . har dessa åtaganden ökat med . Det högsta borgensåtagandet i en enskild kommun uppgick till per invånare och det lägsta till per invånare. Högst borgensåtagande i kronor per invånare per kommungrupp hade turism- och besöksnäringskommuner medan pendlingskommuner hade det lägsta. För landstingen uppgick övriga ansvarsförbindelser till 2010, vilket var mindre än året innan. De övriga ansvarsförbindelserna var högst i . Tre landsting hade inga övriga ansvarsförbindelser. Positiva resultat 2010 i den sammanställda redovisningen Kommuner och landsting bedriver till viss del verksamhet genom andra juridiska personer. I officiell statistik räknas företag som kommun- eller landstingsägt om en eller flera kommuner eller landsting tillsammans äger av aktier, andelar eller liknande. I den sammanställda redovisningen ingår de företag som varje enskild kommun eller landsting har betydande inflytande över. Även kommunalförbund ingår i den sammanställda redovisningen. Det innebär att flera av företagen som omfattas av den officiella statistiken inte alltid ingår i den sammanställda redovisningen. De kommun- och landstingsägda företagen drivs i flera olika juridiska former. Aktiebolag är den vanligaste formen. fanns det 1 734 kommun- och landstingsägda företag (se tabell 10 i bilaga 4). Antalet företag har totalt sett ökat . Flest kommunägda företag fanns i branscherna företagstjänster och fastighetsverksamhet samt inom energi och vatten. De flesta av de landstingsägda företagen fanns inom branscherna företagstjänster och fastighetsverksamhet samt transport och kommunikation. I den sammanställda redovisningen konsolideras räkenskaperna för att ge en bild av kommunens eller samlade ekonomi, dvs. inklusive kommunala bolag. Det sammanställda resultatet uppgick totalt till för kommunsektorn som helhet. Resultatet förbättrades för både kommuner och landsting jämfört med året innan (se diagram 2.9). Den senaste femårsperioden har resultatet totalt sett varit positivt för kommunerna, medan landstingen redovisade ett negativt resultat 2006. Resultat före extraordinära poster 20062010, samman- Källa: , OE 27 1101 och räkenskapssammandrag för kommuner och landsting. Kommunerna redovisade i den sammanställda redovisningen ett överskott före extraordinära poster på totalt 2010, vilket var högre än 2009. Soliditeten uppgick till , vilket var en förbättring jämfört med året innan. Inkluderas åtagande för pensioner intjänade uppgick soliditeten till . Landstingen redovisade i den sammanställda redovisningen ett resultat före extraordinära poster på 2010, vilket var högre än 2009. Soliditeten var , vilket var en förbättring jämfört med året innan. Uppgifter saknas för landstingen beträffande soliditeten inklusive pensioner intjänade . 2.3Kommunernas och landstingens intäkter Kommunerna och landstingen finansierar största delen av sina verksamheter med egna skattemedel. Skatteintäkterna för sektorn som helhet uppgick till av de totala intäkterna 2011. av intäkterna utgjordes av generella och specialdestinerade statsbidrag. Resterande del utgjordes av taxor, avgifter och övriga intäkter. Skatteintäkterna bestäms av skatteunderlaget, dvs. de till inkomstskatt beskattningsbara förvärvsinkomsterna, samt den skattesats som varje kommun och landsting beslutar. Skatteintäkterna påverkas av regeländringar som förändrar skatteunderlaget, men effekterna av sådana förändringar brukar neutraliseras genom att det generella statsbidraget 25, anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning) höjs eller Skr. 2011/12:102 sänks. En återhämtning i skatteunderlagets ökningstakt Skatteunderlagsökningen prognostiseras till mellan inkomståren 2010 och 2011.3 Skatteunderlaget ökade mellan inkomståren 2009 och 2010, vilket kan jämföras mellan inkomståren 2008 och 2009. har skatteunderlaget i genomsnitt ökat . Motsvarande ökningstakt för den senaste femårsperioden uppgick till . Den sammanlagda kommunala skattesatsen var i stort sett oförändrad 2011 Den genomsnittliga sammanlagda kommunala skattesatsen, dvs. skattesatsen för både kommunerna och landstingen, minskade 2011 till 31,55. har den ökat . Skillnaden mellan den högsta och den lägsta skattesatsen uppgick och skillnaden har minskat . De sammanlagda kommunala skattesatserna var generellt högst i de norra delarna av medan de lägsta skattesatserna fanns i . Uppdelat på kommungrupper hade glesbygdskommuner generellt den högsta sammanlagda kommunala skattesatsen medan storstäder hade den lägsta. 3 Enligt Rådet för redovisning, Rekommendation 4:2, ska en preliminär avräkning skatteintäkter periodiseras i bokslutet. Avräkningen ska enligt rekommendationen beräknas utifrån Kommuner och Landstings skatteunderlagsprognos . Diagram 2.10 Fördelning av skattesatserna 2011 per kommun 25,50-28,99 29,50-29,99 30,50-30,99 31,50-31,99 32,50-32,99 33,50-33,99 Källa: Statisktiska centralbyrån, kommunala skatter. Inget landsting höjde eller sänkte skatten 2011. Högst skattesats hade och lägst hade . Av landets 290 kommuner var det 9 kommuner som höjde skatten, vilket var betydligt färre än 2010 då 36 kommuner höjde. Den största skattehöjningen uppgick till . Tolv kommuner beslöt att sänka skatten 2011. Den största sänkningen uppgick till . Högst skattesats hade kommungruppen glesbygdskommuner och lägst skattesats hade kommungruppen förortskommuner till storstäderna. Skillnader i skattesatser mellan såväl kommuner som landsting beror till viss del på olika uppgiftsfördelningar mellan kommunerna och landstingen i de olika länen i fråga om exempelvis kollektivtrafik och hemsjukvård.