prop · H00346 · 2012-11-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:46 Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att medger att regeringen beslutar om en låneram i för till ett belopp om högst . Låneramen är avsedd att utgöra en del av en ny kreditfacilitet för bolaget. ska betala en marknadsmässig avgift för kreditfaciliteten och en marknadsmässig ränta för den kredit som eventuellt tas i anspråk. Förslaget innebär att bolaget ges nödvändig tillgång till en likviditetsreserv för sin fortsatta verksamhet. 2012/13:46 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Situationen på flygmarknaden............................................ SAS ekonomiska utveckling .............................................. En låneram för SAS .......................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att medger att regeringen beslutar om en låneram i för för 20122015, till marknadsmässiga villkor och till ett belopp om högst (avsnitt 4). Vidare föreslår regeringen att beslutar att förkorta motionstiden (avsnitt 4). 2012/13:46 2 Ärendet och dess beredning SAS AB:s (SAS) styrelse och ledning har presenterat en ny affärsplan, för de fyra största aktieägarna i bolaget; svenska, norska och danska staten samt (). Planen inkluderar betydande besparingsåtgärder och effektivitetsförbättringar för att skapa ett konkurrenskraftigt flygbolag. En förutsättning för att kunna genomföra den föreslagna affärsplanen är att SAS har tillgång till en likviditetsreserv fram till den tidpunkt då bolaget kan förväntas uppvisa en stärkt lönsamhet. Mot denna bakgrund har ett förslag tagits fram som innebär att svenska staten tillsammans med den norska och danska staten, KAW samt sju banker deltar i en kreditfacilitet för SAS. Ärendet innefattar hantering av affärskänslig information och insiderinformation. Ett offentliggörande av denna information, genom inhämtande av upplysningar och yttranden från myndigheter, kommuner, sammanslutningar eller enskilda, skulle innebära risk för betydande ekonomisk skada för staten och SAS. Under beredningen av ärendet har därför endast viss information lämnats till . Enligt 3 kap. 2 § tredje stycket riksdagsordningen får regeringen endast om den anser att det finns synnerliga ekonomisk-politiska skäl lämna en proposition om statens inkomster eller utgifter för det närmast följande budgetåret efter budgetpropositionen. Förslagen i denna proposition kommer att påverka statens inkomster , och kan även påverka utgifterna , utan att detta har kunnat beaktas i budgetpropositionen . För att ge SAS nödvändig tillgång till likviditet, och därmed upprätthålla förtroendet för bolaget hos kunder och leverantörer, är det högst angeläget att kreditfaciliteten kan komma på plats. Mot denna bakgrund anser regeringen att synnerliga ekonomisk-politiska skäl föreligger för att lämna denna proposition. SAS bildades genom att de tre då rörelsedrivande nationella flygbolagen i , och enades om att driva sin fortsatta verksamhet i form av ett konsortium. Detta blev grunden för det skandinaviska luftfartspolitiska samarbetet och gav SAS-konsortiet möjlighet att utnyttja de trafikrättigheter som de tre länderna gemensamt hade kommit överens om med tredje land. De tre börsnoterade bolagen /S, SAS och var moderbolag i SAS-konsortiet. De danska och norska bolagen deltog i konsortiet med två sjundedelar vardera och det svenska bolaget med resterande tre sjundedelar. För att SAS-konsortiet skulle få möjlighet att verka under samma förutsättningar som övriga flygbolag på den internationella luft- fartsmarknaden förändrades ägandestrukturen 2001 (prop. 2000/01:124, Prop. 2012/13:46 bet. 2000/01:TU17, rskr. 2000/01:153). Aktierna i de tidigare nationella moderbolagen byttes ut mot aktier i ett nytt, samlat moderbolag, , med säte i . Bolaget börsnoterades i , och . Svenska statens ägarandel uppgår till av aktierna i , medan den norska och danska staten äger vardera. Den största privata ägaren är KAW, vars ägarandel uppgår till av aktierna. SAS är största flygbolag och har som verksamhetsmål att erbjuda flygtransporter och därtill relaterade tjänster till den nordiska hemmamarknaden. Företaget har en marknadsposition om i de skandinaviska länderna. Marknadsvärdet på svenska statens ägarandel uppgår till ca 0,5 miljarder kronor1. Regeringen har bemyndigats att minska ägandet i SAS (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220). Ytterligare uppgifter om SAS finns i regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2011/12:140). Flygmarknaden har kännetecknats av en ökad internationell konkurrens där nya aktörer, s.k. lågprisflygbolag, har etablerat sig som prispressare med en annan affärsmodell och en betydligt lägre kostnadsbas än vad som utmärker de traditionella aktörerna. Trots att den globala flygindustrin uppvisade en stark omsättningstillväxt 2011 halverades branschens sammanlagda vinst och den genomsnittliga nettomarginalen uppgick endast till . Vinstraset berodde främst på höga bränslekostnader. har bränslekostnadernas andel av rörelsekostnaderna ökat från till . De svåra marknadsförhållandena har resulterat i flera konkurser. har elva europeiska flygbolag gått i konkurs, däribland spanska , danska Cimber och svenska Express. Överkapaciteten på marknaden och den svaga konjunkturen medför att prispressen väntas fortsätta, som bränslepriserna håller sig kvar på en hög nivå. Sammantaget innebär detta att situationen även fortsättningsvis kommer att vara krävande för aktörerna på flygmarknaden. SAS har haft en otillfredsställande ekonomisk utveckling och har vidtagit flera åtgärder i form av bl.a. kostnadsbesparingar och verksamhetsavyttringar för att nå lönsamhet. 1 Aktiekurs per : . Totalt antal aktier: 329 miljoner. andel: 70,5 miljoner aktier (21,). 2012/13:46 bolaget en mindre vinst , men har verksamheten åter varit olönsam. sammanföll den globala konjunkturnedgången med mycket höga oljepriser, vilket medverkade till att SAS redovisade en förlust. Även det negativa resultatet i det dåvarande dotterbolaget bidrog till förlusten, då SAS tvingades skriva ned värdet på sitt aktieinnehav i bolaget. lanserade SAS en ny affärsplan och strategisk inriktning, , som inkluderade ett genomgripande besparingsprogram. Vidare genomfördes en nyemission om , i vilken svenska staten tecknade sin pro rata andel och deltog med (prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40, rskr. 2008/09:192). Konjunkturen fortsatte att förvärras och omstruktureringskostnaderna blev dessutom högre än väntat, vilket ledde till att SAS redovisade en förlust även . genomfördes därför ytterligare en nyemission om , i vilken svenska staten på nytt tecknade sin pro rata andel och deltog med (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220). lanserade SAS en ny strategi, 4Excellence, med målsättningen att 2015 ha uppnått intäkts- och kostnadseffekter om inom fyra kärnområden och en lägre enhetskostnad. Som ett resultat av den svagare ekonomiska utvecklingen , accelererades åtgärderna enligt planen för att uppnå de ovan angivna effekterna och 2013. ansökte om konkurs, vilket ledde till att SAS tvingades skriva ner värdet på sina aktier i bolaget till noll kronor. Detta ledde i sin tur till att SAS redovisade ett negativt resultat för . För redovisade SAS en förlust. Därefter har bolaget haft en positiv utveckling och implementeringen av strategin 4Excellence gett resultat. Detta har lett till ett positivt resultat för såväl andra och tredje kvartalet som 2012. Styrelsen i SAS har antagit en ny affärsplan, 4Excellence Next Generation (4XNG). Planen, som förutsätter en likviditetsreserv för att kunna genomföras, innebär genomgripande förändringar av verksamheten och ska säkerställa lönsamhet och långsiktig konkurrenskraft. Planen är mycket omfattande och innebär långtgående kostnadssänkningar om ca , utöver åtgärderna enligt strategin 4Excellence. Vidare skapas en ökad flexibilitet i bolagets omkostnader. Ungefär hälften av kostnadsbesparingarna kommer att realiseras under /2013. Engångskostnaderna för att genomföra planen väntas uppgå till ca , varav ca 0,9 väntas uppkomma . Planens huvudområden omfattar bl.a. nya kollektivavtal för anställda, med sänkta ersättningsnivåer för att uppnå marknadsmässiga löne- och tjänstgöringsvillkor. För merparten av de anställda införs nya, premiebestämda pensionslösningar, vilket kommer att minska den negativa effekten på eget kapital med ca . På området administrativa funktioner genomförs en centralisering till och en minskning av antalet chefer, vilket medför en minskning av antalet anställda med ca 800 heltidstjänster. Utöver detta planeras outsourcing av marktjänster (SAS Ground Handling) och delar av kundservice samt besparingar och Prop. 2012/13:46 effektiviseringar inom it-området. Planen omfattar även avyttringar av tillgångar och en ny finansieringsplan för att förbättra bolagets likviditet och därmed minska dess beroende av extern finansiering. Avyttringarna och den nya finansieringsplanen förväntas påverka likviditeten positivt med ca . Avyttringarna omfattar bl.a. flygbolaget 's , som i huvudsak trafikerar norska inrikeslinjer, SAS Ground Handling, fastigheter och flygmotorer. Tabell: SAS ekonomiska utveckling Resultat före skatt, EBT Avkastning på eget kapital Anm: Miljarder kronor. Beloppen är av rundade. Källa: SAS rapporter. En låneram för SAS Regeringens förslag: medger att regeringen beslutar om en låneram i för för 20122015, till marknadsmässiga villkor och till ett belopp om högst 749 miljoner beslutar att förkorta motionstiden . Skälen för regeringens förslag: I samband med SAS:s nyemissioner 2009 och 2010 investerade svenska staten totalt i bolaget, vilket innebar att man deltog med kapitaltillskott i förhållande till sin ägarandel om . Regeringen gjorde då bedömningen att pågående effektiviseringar och åtgärdsprogram var tillräckliga för att åstadkomma ett lönsamt och långsiktigt livskraftigt bolag. dock priskonkurrensen på den internationella flygmarknaden tilltagit och ökade bränslepriser pressat flygbranschen ytterligare. Styrelsen och ledningen i SAS har, som anförts i avsnitt 3.2, utarbetat den nya affärsplanen 4XNG, som inkluderar betydande besparings- åtgärder och effektivitetsförbättringar för att säkerställa ett långsiktigt Planen, som i sig är självfinansierad, omfattar även avyttringar av tillgångar för att minska bolagets framtida beroende Regeringen har utvärderat planen noggrant ur olika perspektiv och gjort bedömningen att ett genomförande av åtgärderna i planen kommer att konsolidera verksamheten och skapa förutsättningar för att åter göra bolaget lönsamt. SAS bedöms, efter att planen har genomförts, ha en sådan ekonomisk ställning att bolaget kan finansiera sin verksamhet på den privata kredit- marknaden, utan aktieägarnas deltagande. Regeringen bedömer även att den nya affärsplanen gör SAS mer attraktivt för en potentiell köpare, och att den därmed ökar möjligheterna för staten att minska ägandet i En förutsättning för att SAS ska kunna genomföra affärsplanen är att bolaget har tillgång till en likviditetsreserv för tiden fram till dess att åtgärderna i planen väntas leda till att bolaget uppvisar en väsentligt SAS har därför vänt sig till de fyra största aktieägarna (svenska, norska och danska staten samt KAW) och sju banker med ett förslag om deltagande i en ny kreditfacilitet. Den totala kreditfaciliteten uppgår till maximalt och löper t.o.m. . Svenska, norska och danska staten svarar tillsammans för av faciliteten och deltar på samma villkor som övriga aktörer. Svenska statens andel av kreditfaciliteten uppgår till högst . Det avtal som reglerar kreditfaciliteten fastställer dels ett antal definierade situationer, dels ett antal villkor som måste vara uppfyllda för att bolaget överhuvudtaget ska få nyttja faciliteten. För sitt deltagande i kreditfaciliteten erhåller långivarna en marknadsmässig ersättning i form av avgifter för utfärdande, tillhandahållande och avveckling av faciliteten samt ränta vid ett eventuellt utnyttjande av faciliteten. ersättning innebär enligt den s.k. marknadsekonomiska investerar- principen (MEIP) krav på kompensation för risk och administrativa kostnader och därutöver ett vinstelement. Långivarnas exponering vid ett eventuellt utnyttjande av kreditfaciliteten täcks av säkerheter, vars värde motsvarar en betydande andel av den sammanlagda faciliteten. därutöver förpliktigat att löpande informera långivarna om en rad förhållanden som rör implementeringen av den nya affärsplanen. Av 9 kap. 8 § andra stycket regeringsformen framgår att regeringen inte utan medgivande får ta upp lån eller göra andra ekonomiska åtaganden för staten. Enligt 6 kap. 3 § första stycket budgetlagen (2011:203) får regeringen, för det ändamål och intill det belopp som har beslutat för ett eller flera budgetår, besluta om utlåning som finansieras med lån i . I 6 kap. 4 § första stycket samma lag anges att en ränta eller avgift ska tas ut för ett sådant lån, som ska motsvara statens förväntade kostnad för lånet eller åtagandet, om inte för visst lån eller åtagande har beslutat Enligt 7 kap. 3 § får utlåning för vilken den förväntade förlusten är låg finansieras med lån i . Enligt förarbetena kan som riktlinje gälla att kreditrisken betraktas som låg om den förväntade förlusten på goda grunder bedöms understiga (prop. 2010/11:40 s. 150). Av fördraget om Europeiska unionens funktionssätts (EUF-fördraget) bestämmelser om statligt stöd följer att en låneram endast kan tillhandahållas om staten som ägare agerar på ett sätt som en privat aktör skulle ha gjort i samma situation, och på villkor som skulle accepteras av en sådan aktör. Som ovan anförts sker statens deltagande i kredit- Prop. 2012/13:46 faciliteten på marknadsmässiga villkor. Den nya affärsplanen bedöms vidare leda till en ökning av bolagets värde. Den avkastning som erhålls i form av dels avgifts- och ränteintäkter, dels förväntade kapitalvinster på statens aktieinnehav, står i rimlig proportion till den risk som deltagandet i kreditfaciliteten innebär. Enligt regeringens bedömning utgör därmed ett deltagande i kreditfaciliteten inte något statsstöd i EUF-fördragets bemärkelse. Kreditrisken för staten för tillhandahållandet av en låneram bedöms vara tillräckligt låg för att behovet av finansiering ska kunna tillgodoses genom lån i enligt 7 kap. 3 § budgetlagen. Kreditrisken avspeglas även i ersättningen till staten. föreslås mot denna bakgrund medge att regeringen beslutar om en låneram i för SAS för 20122015, till marknadsmässiga villkor och till ett belopp om högst . Som anförts i avsnitt 2 är det högst angeläget att kreditfaciliteten kan komma på plats. föreslås därför besluta om att förkorta motionstiden för följdmotioner till propositionen . Som ovan anförts kommer en avgift att tas ut av SAS för att bolaget har tillgång till kreditfaciliteten, vilket medför intäkter för staten 20122015. Dessa intäkter redovisas mot en inkomsttitel efter avdrag för de administrativa kostnaderna för avgiftsuttaget. Vidare kommer ett eventuellt nyttjande av kreditfaciliteten, som resulterar i lån från finansiärerna i proportion till deras insatser i faciliteten, leda till ränteintäkter för staten. Den del av ränteintäkterna som motsvarar upplåningskostnaden används för att finansiera statens löpande upplåning, medan den del som motsvarar statens kreditrisk förs till en kreditreserv i . Den överskjutande delen redovisas mot en inkomsttitel. Ett utnyttjande av den föreslagna låneramen försämrar statens budgetsaldo och ökar dess lånebehov. Statens finansiella sparande påverkas däremot inte av eventuell utlåning eftersom denna motsvaras av en fordran på bolaget. Det finansiella sparandet påverkas positivt av avgifts- och ränteintäkter. Sparandet påverkas negativt vid konstaterade förluster i form av uteblivna amorteringar. Som anförts i avsnitt 4 bedöms risken för utlåningen till SAS, som till en betydande del täcks av säkerheter, vara låg. Konkurrenter till SAS förväntas inte påverkas av den nya affärsplanen och dess finansiering på annat sätt än vad som skulle ha varit fallet vid ett beslut om konsolidering och fokusering på kärnverksamheten, som fattats av en privat aktör i motsvarande situation, för att få en bättre avkastning på investerat kapital. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , Regeringen beslutar proposition 2012/13:46 Låneram för .