prop · H0031d16 · 2012-09-20 00:00:00 — Fö2010/2004/SSK, Fö2011/887/SSK, Fö2011/890/SSK, Fö2011/896/SSK, Fö2011/897/SSK, Fö2011/2264/SSK, Fö2011/905/SSK, Fö2011/2210/SSK). I regleringsbrevet uppdrog regeringen till MSB att redovisa vidtagna åtgärder inom ramen för den nationella strategin för att stärka brandskyddet (dnr Fö2011/1698/SSK). Inom ramen för den nationella strategin har en nollvision antagits som anger att, ingen ska omkomma eller allvarligt skadas till följd av brand. Myndigheten redovisade uppdraget . Av redovisningen framgår att MSB bl.a. har bildat en nationell samverkansgrupp för att långsiktigt förvalta och vid behov utveckla den nationella strategin. I gruppen ingår 14 representanter för myndigheter, länsstyrelser, kommuner samt bransch- och frivilligorganisationer. Strategin bedöms av regeringen stödja och driva på brandskyddsarbetet och samverkansgruppen bedöms möjliggöra att arbetet fortsätter och utvecklas. Regeringen uppdrog åt MSB i regleringsbrevet att redovisa vidtagna åtgärder för att stödja kommunernas utveckling av det breda och samordnade säkerhetsarbetet (dnr Fö2011/1766/SSK). I redovisningen framgår att MSB stödjer kommunernas arbete med risk- och sårbarhetsanalyser respektive kommunernas handlingsprogram. Vidare beskrivs det stöd MSB ger i form av statistiskt underlag, analyser och metoder. Regeringen anser att det är av vikt att såväl kvinnor som män arbetar i den kommunala räddningstjänsten, liksom att olika grupper i samhället finns representerade bland de som är anställda i organisationen. Därför är insatser för ökad jämställdhet och mångfald inom angelägna. Mot bakgrund av detta uppdrog regeringen till MSB att redovisa vidtagna åtgärder i syfte att öka jämställdhet och mångfald inom (dnr Fö2011/1697/SSK). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap redovisar åtgärder inom ramen för sitt femåriga handlingsprogram (20092014) på mångfaldsområdet. Exempel på vidtagna åtgärder har varit kommunikationsaktiviteter med målet att förändra allmänhetens uppfattning om vem som kan vara brandman. Vidare bidrar MSB till att 8 regionala utvecklare kan verka genom t.ex. seminarier och information i gymnasieskolor. Som ett resultat av kommunernas önskemål har antagningen till Skydd mot olyckor utbildningen anpassats så att kompetenser avseende vård och språkkunskaper tillmäts större betydelse vid antagningen till utbildningen. Effekterna av de senaste årens arbete märks i ett ökat intresse hos kommunerna för frågor om ökad mångfald. Räddningstjänsterna strävar efter att förändra organisationen vilket i sin tur skapar en efterfrågan på Skydd mot olyckor utbildade kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Det har dock visat vara svårt att rekrytera dessa grupper till utbildningen och det är en av anledningarna till svårigheterna att bredda rekryteringen till brandmannayrket. Barns och ungas säkerhet Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samordnar arbetet för barn och ungas säkerhet för att motverka olycksfall som leder till personskador. Inom ramen för detta uppdrag samordnar myndigheten där 11 myndigheter och organisationer deltar. Rådet är ett forum för initiativtagande, informations- och kunskapsutbyte samt myndighetssamverkan. Syftet är att öka säkerheten för barn och unga i . genomfördes konferensen med 170 deltagare från kommuner, landsting och forskarsamhället med syfte att sprida kunskap och erfarenheter om barns och ungdomars säkerhet. Regeringens bedömning är att arbete ger goda förutsättningar för samordning och utveckling av barnsäkerhetsarbetet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap redovisade regeringsuppdraget att efter samråd med och andra berörda myndigheter analysera möjligheterna att förbättra informationen om försvar och krisberedskap till landets högstadie- och gymnasieelever (dnr 2011/1598/SSK). Arbetet är en fortsättning på tidigare projekt med försöksverksamhet 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 i gymnasieskolan med syftet att ta fram metoder och sprida information om samhällets säkerhetsarbete (dnr Fö2008/626/SSK). godkände propositionen Ändring i elberedskapslagen (prop. 2011/12:89, bet. 2011/12:FöU7, rskr. 2011/12:217) som innebär ett antal ändringar i elberedskapslagen (1997:288). Dessa ändringar trädde i kraft och innebär i huvudsak att de elberedskapsåtgärder som ska vidtas enligt elberedskapslagen ändras från att syfta till att tillgodose elförsörjningen i landet vid höjd beredskap till att syfta till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället. För genomförandet av förordningen (2009:956) om översvämningsrisker, jämte EU:s översvämningsdirektiv (dir. 2007/60/EG) om bedömning och hantering av översvämningsrisker, har länsstyrelserna och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) analyserat historiska översvämningar som inträffat under 1901- 2010. har rapporterat 18 områden med betydande översvämningsrisk till EU kommissionen utifrån beräknade konsekvenser för människors liv och hälsa, ekonomisk verksamhet, miljö och kulturarv. () har under 2009-2011 på uppdrag av regeringen (M2008/4694/A) gjort en stabilitetskartering av och lämnat rapport till regeringen (dnr S2012/2921/PBB). Bedömningen från SGI är att det på många platser längs finns stora skredrisker och att det därför är angeläget med åtgärder (se utgiftsområde 18 avsnitt 4). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har på uppdrag av regeringen (dnr Fö2010/560/SSK) analyserat och bedömt vilka konsekvenser en översvämning i (dnr Fö2012/362/SSK). karteringen ska stödja samhällets aktörer att kunna ta ansvar och besluta om faktiska 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 För uppdragen med att analysera och kartera riskerna längs och runt har SGI och MSB haft stor nytta av den nya höjdmodell för hela landet som Lantmäteriet arbetar med och som färdigställts för berörda områden. har bistått kommuner i arbetet med att bedöma vem som har nytta av och bör bidra till att finansiera anläggningar som tryggar en säker reglering av nivåer för att hindra översvämningar och saltvatteninträngning från havet som skulle kunna äventyra som färskvattentäkt (dnr Fö2010/1603/SSK). Arbetet har även syftat till att kunna fungera som exempel för andra delar av landet som har problemet berör fler än en kommun. Arbetet har rapporterats (dnr Fö2011/113/SSK). Regeringen tillsatte en särskild utredare för att se över de statliga insatserna för dammsäkerhet för att bättre motsvara de krav på säkerhet som samhället ställer (dir. 2011:57). Utredningens betänkande överlämnades till regeringen . För förebyggande åtgärder i bebyggda områden där risken för naturolyckor är särskilt stor lämnades bidrag till 17 kommuner. Totalt lämnades statligt bidrag med från anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Bidragen har använts till framtagande av prognossystem, fördjupade utredningar för miljöprövning, samt i övrigt byggande av skydd mot skred och översvämningar. I arbetet med den nationella plattformen för arbete med naturolyckor har 16 myndigheter och organisationer samverkat i syfte att öka samhällets förmåga att förebygga och hantera negativa konsekvenser av naturolyckor. Regeringen anser att myndigheternas arbete bidragit till ökad kunskap om risker för naturolyckor och behovet av förebyggande åtgärder såväl på ett övergripande nationellt plan, som i vissa viktiga regioner som granskades av Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU2006:94) och där det har varit särskilt prioriterat att kartlägga riskerna. Regeringen anser att bidragen till kommunerna har möjliggjort förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor som höjer landets förmåga att hantera de ökade risker som ett förändrat klimat kan medföra. Vidare kan översvämningskarteringar och skredförebyggande stabilitetskarteringar utgöra underlag för kommunernas risk- och sårbarhetsanalyser, fysisk planering och klimatanpassningsåtgärder. inträffade ett stort oljeutsläpp i havet runt som påverkar nivån på bidrag som har och kommer att betalas ut från anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Merparten av anslaget kommer att användas till att reglera ersättning till Tjörns kommun. Utöver oljeutsläppet inträffade också andra händelser 2011 där handläggning av ersättning pågår. Även sommarens regn och översvämningar medför sannolikt ansökningar från kommuner om bidrag för räddningstjänst. har i vårändringsbudgeten anvisat en ökning med till anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Regeringen avser återkomma till i höständringsbudgeten med förslag om ytterligare medel till anslaget. I betänkande Åtgärder och ersättningar i samband med naturkatastrofer i (bet. 2004/05:FöU08, rskr. 2004/05:214), framgår att regelverket bör vara tydligt när det gäller statens ekonomiska ansvar vid stora katastrofer och att det bör övervägas om ett nationellt katastrofkonto ska inrättas för att hjälpa drabbade kommuner. vill klargöra att katastrofdrabbade kommuner bör ha en möjlighet till ekonomiskt stöd från staten. Regeringen beslutade mot bakgrund av detta att tillsätta en utredning (dnr Fö2007/408/) som skulle se över systemet för statlig ersättning till kommunerna i samband med stora olyckor, katastrofer och internationellt stöd och hjälp till . redovisade utredningen sitt arbete i skrivelsen Ersättningssystem i samverkan hantering av kommunernas kostnader i samband med naturkatastrofer m.m. (Ds 2007:51). Skrivelsen har remissbehandlats. Mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter uppdrog regeringen till MSB att lämna ett förslag till ett sammanhängande system där ersättningar till kommuner för förebyggande åtgärder med naturolyckor och krisberedskap m.m. kopplas ihop med ersättningar för efterföljande åtgärder vid inträffade händelser (dnr Fö2007/2955/SSK). Uppdraget har redovisats till Försvarsdepartementet (dnr Fö2007/2955/SSK). Regeringen gör bedömningen att det inte finns skäl att ändra på den ekonomiska ansvarsfördelningen mellan staten och kommuner vid katastrofer och större olyckor. När det gäller räddningsinsatser som medfört betydande kostnader och som överstiger en viss självrisk, har kommuner möjlighet att söka och få ersättning av staten för insatsen från anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. har det nationella CBRNE- arbetet (kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära och explosiva ämnen) utvecklats. har fortsatt skapa robusthet genom ökad samordning mellan de olika lokala regionala och nationella samverkanforum som finns. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har genom samverkansområdet Farliga Ämnens arbetsgrupp för forskning och utveckling (AgFoUSOFÄ) kartlagt forskningsbehovet. Fem områden har identifierats; förebyggande och riskreducerande åtgärder, upptäcka och varna, identifiering och verifiering, fysiskt skydd och konsekvenshantering. Förutom denna kartläggning har MSB i samråd med () fortsatt att diskutera förslag på inriktning för forskning på CBRNE-området, inte minst inom det civilmilitära området. En gemensam handlingsplan för CBRN- området samt tillhörande rådslutsatser antogs 2009 av . Handlingsplanen innehåller konkreta åtgärder för att höja den europeiska förmågan att förebygga, detektera och hantera framförallt terroristattacker där kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Arbetet med att implementera åtgärderna i EU:s CBRN handlingsplan fortgår . , genom Försvarsdepartementet och MSB samt , har deltagit i den av kommissionen tillsatta styrgruppen för implementeringsarbetet. Regeringen har uppdragit åt MSB att regelbundet rapportera läget vad avser genomförandet av handlingsplanen (dnr Fö/2010/2013/SSK). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har framhållit behovet av att utveckla området inom övning och utbildning men även för legal och illegal in- och utförsel av CBRNE-ämnen mellan medlemsländer. Regeringen gav MSB i uppdrag att löpande redovisa genomförda och planerade svenska åtgärder inom området CBRNE (dnr Fö2011/174/SSK). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har särskilt redovisat arbetet inom följande tre områden: samverkan med näringslivet, samverkan mellan lokala, regionala och nationella aktörer samt behovet av att fortsätta utveckla den nationella operativa förmågan. Regeringen bedömer att det svenska CBRNE- arbetet har utvecklats, inte minst genom EU- arbetet och andra bilaterala samt nordiska samarbeten på området (Fö2012/851/SSK). Transport av farligt gods Det nationella arbetet för att förbättra säkerhet vid transporter av farligt gods är väl integrerat med det europeiska och internationella arbetet. Ett viktigt syfte är att utarbeta regler för transport av farligt gods på väg och järnväg. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har representerat i detta arbete. reviderade MSB föreskrifterna om transport av farligt gods på väg och i terräng (MSBFS 2011:1), transport av farligt gods på järnväg (2011:2), föreskrift om organ som ska kontrollera fordon för transport av farligt gods (MSBFS 2011:4) beslutade regeringen om förändringen i förordningen (2006:211) om transport av farligt gods (dnr Fö2011/1345/RS). Förändringarna omfattar särskilt behöriga organ för teknisk kontroll enligt bilagorna till ADR. ADR är regelverket som innehåller bestämmelser som ska vara uppfyllda vid transport av farligt gods på väg. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Den svenska kärnenergiberedskapen är omfattande och ställer tydliga krav på samordning och samverkan mellan lokala, regionala och nationella aktörer. I regleringsbrevet 2011 för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) framgår att myndigheten ska återrapportera den svenska beredskapen för radiologiska och nukleära olyckor 2015 samt den reviderade handlingsplanen (dnr Fö2009/2522/SSK). Handlingsplanen är en viktig del i det nationella arbetet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har även återrapporterat till (Försvarsdepartementet) de åtgärder som har vidtagits inom ramen för den reviderade handlingsplanen som tillhör rapporten. Åtgärder som särskilt lyfts fram är förbättrad beredskapsförmåga och operativ förmåga samt beslutsstöd såsom rutiner för samverkan mellan polis och länsstyrelse (dnr Fö2012/850/SSK). Den svenska kärnenergiberedskapen ställer tydliga krav på att berörda aktörer ska kunna kommunicera och samverka mellan varandra, särskilt i larmfasen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har därför genomfört tester med som syftar till att öva/testa gemensamma larmrutiner mellan berörda aktörer. Arbetet är ännu inte avslutat och fortsätter . har MSB fortsatt arbetet med att utveckla en myndighetsgemensam övningsstrategi inom kärnenergiberedskapsområdet. har enligt regeringsuppdrag genomfört översyn av förmågan att skydda kärntekniska anläggningar och transporter av kärnämnen mot antagonistiska hot (dnr M2012/191/Ke). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bidrog i arbetet med ett särskilt utlåtande: Analys av samhällskonsekvenser efter antagonistisk attack mot kärnkraftverk (dnr MSB 2010/7869). Samhällskonsekvenserna beskrivs som omfattande och kan påverka flera sektorer i samhället, t.ex. samhällsviktig verksamhet såsom tillgång till el men även sjukvårdsområdet. genomfördes en kärnenergiövning som visar på behovet av en god kärnenergiberedskap. SAMÖ/KKÖ 2011 syftade till att öva samhällets förmåga att hantera konsekvenserna efter en kärnteknisk olycka. Övningen är den största samverkansövningen i sitt slag. Övningen samlade offentliga aktörer på lokal, regional och nationell nivå men även organisationer och privata aktörer såsom branschorganisationer och försäkringsbolag. Sammanlagt deltog mer än 60 aktörer. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps utvärdering av övningen identifierade olika verksamhetsområden som behöver utvecklas mer för att stärka samhällets förmåga att motstå, hantera och återställa samhället efter en allvarlig krissituation. Ett exempel är informationsdelning och larmrutiner mellan berörda aktörer. Den kärntekniska olyckan i till följd av en kraftig jordbävning med efterföljande kom att påverka även svenska myndigheter. Arbetet ställde krav på informationssamordning mellan svenska myndigheter t.ex. aktuell krisinformation. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bistod FN och EU i hjälparbetet med bedömningsexpertis samt japanska myndigheter med skyddsmateriel. En viktig del i samhällets krisberedskap är att lära av olyckor och kriser. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har gjort en särskild analys av samhällskonsekvenser efter radioaktiva utsläpp i (dnr MSB 2012-763). ansvarar för att säkerställa och utveckla det nationella strålskyddsberedskapsarbetet. I arbetet ingår att samordna arbetet med andra myndigheter, däribland MSB på lokal, regional och nationell nivå. Se vidare i kapitel 5 Strålsäkerhet. Regeringen beslutade att en särskild utredare ska se över regleringen av tillståndsgivning och tillsyn för verksamheter som hanterar farliga kemiska ämnen av visst slag och mängd, s.k. Sevesoverksamheter (dir. 2011:72). Utredningen effektiv Sevesolagstiftning (Fö 2011:02) ska redovisas (dir. 2012:5). I utredningsuppdraget ligger att utredaren ska lämna förslag till nödvändiga författningsändringar och övriga åtgärder på området. Förslagen ska bl.a. syfta till att tydliggöra ansvarsfördelningen för tillsyn av Sevesoverksamheter. har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) stärkt samordningsarbetet mellan och i syfte att skapa en plattform mellan privata och offentliga aktörer för att dela information. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har bedrivit tillsyn och tillsynsvägledning med avsikten att följa upp, granska och utvärdera tillsynsområdet kopplat till lagen om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Sammanlagt har sex tillsynsvägledningsbesök genomförts. Två olyckor har föranlett vidare rapportering till Europeiska kommissionen. Det nationella arbetet för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår påverkar flera myndigheters arbete och regleras av en mängd 96/82/EG förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (Seveso II-direktivet) har i genomförts genom bestämmelser i bl.a. lagen om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor, och lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. lämnade Europeiska kommissionen förslag till ett reviderat Sevesodirektiv. Förhandlingarna avslutades och beslut om att anta direktivet (Seveso III) fattades . Regeringen bedömer att den verksamhet som bedrivits inom området har bidragit till ökade kunskaper och säkrare hantering av farliga ämnen. Brandfarliga och explosiva varor samt pyrotekniska produkter Okontrollerad spridning av olika typer av sprängämnen kan utgöra ett hot mot säkerheten. I samarbetar flera myndigheter för att förhindra detta. Det terrorattentat som genomfördes i underströk behovet av att arbetet utvecklas. inledde MSB arbetet med att förbereda nationella föreskrifter för EU- direktivet 2008/43/EG om inrättandet av ett 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 system för identifiering och spårning av explosiva varor för civilt bruk (MSBFS 2012:2 föreskrifter om identitetsmärkning och registrering av explosiva varor för civilt bruk). Föreskrifterna träder i kraft . inleddes förhandlingar om en anpassning av tekniska harmoniseringsdirektiv till och rådets beslut 768/2008/EG. Arbetet innefattar ett harmoniseringsarbete där nio olika direktiv är föremål för förhandling. Två av direktiven faller inom Försvarsdepartementets ansvarsområde: 93/15/EEC om explosiva varor för civilt bruk och 2007/23/EC om Pyrotekniska artiklar. Förhandlingarna förväntas avslutas . överlämnade den Europeiska Kommissionen ett förslag till förordning om reglering av handel med sprängämnesprekursorer. Förslaget ingick som en av åtgärderna i för förbättrad sprängämnessäkerhet. Prekursorsförordningen innehåller 2 bilagor med utvalda kemikalier (s.k. prekursorer). I förordningen finns förslag på hur man kan begränsa tillgången av dessa ämnen för allmänheten genom registreringssystem, tillståndssystem och totalförbud. Förordningen har ett tydligt brottsförebyggande syfte och ska utgöra ett steg i det terrorismförebyggande arbetet. förväntas anta förordningen . Arbetet med anpassning av svensk lagstiftning inleds . Förordningen ska tillämpas 18 månader efter dess offentliggörande. På regeringens uppdrag har () redovisat ett förslag till ett tekniskt detekterings- och varningssystem för samhällsviktig verksamhet (dnr Fö2011/357/SSK). Myndighetens redovisning innehöll förslag till ett system som består av tre olika komponenter; sensorer, kommunikationslösning samt en central funktion för analys. Myndigheten beskrev också ett koncept som de benämner cyberförsvar. Ett cyberförsvar beskrivs innehålla följande tre delar: strategisk styrning 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 och planering, samverkan och koordinering samt operativa skyddsåtgärder. Regeringen angav i budgetpropositionen (prop.2011/12:1 utg.omr. 6) att FRA:s redovisning utgör underlag för det fortsatta arbetet. Förslaget kräver dock fortsatt utredning. fick därför ett kompletterande uppdrag avseende ett tekniskt detekterings- och varningssystem för samhällsviktig verksamhet (dnr Fö2011/1681/SSK). Myndigheten fick även i uppdrag att utarbeta en pilotversion av systemet. Uppdraget har genomförts i samråd med Säkerhetspolisen. Uppdraget redovisades (Fö2012/654/SSK). redovisade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) förslag på åtgärder för att öka informationssäkerheten inom offentlig sektor. Myndigheten lämnade förslag på en skyddad och tillgänglig kommunikationslösning som inkluderar två nya funktioner, en funktion för samordning och inriktning samt en funktion för drift och förvaltning. Regeringen anser att MSB:s redovisning behöver kompletteras med bl.a. en behovsbild för kommuner, landsting, länsstyrelser och andra myndigheter samt statliga bolag. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har även redovisat förslag avseende obligatorisk it-incident- rapportering som innefattade ett system för it-incidentrapportering. Systemet utgörs av en dubbelriktad rapporteringsprocess som omfattar både skyndsam och mindre skyndsam inrapportering till MSB/CERT- SE och återkoppling av information i olika former till rapporterande aktörer och andra berörda parter. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har fått ett uppdrag att genomföra en fördjupad analys avseende obligatorisk it-incident- rapportering för statliga myndigheter (dnr Fö2012/701/SSK). Uppdraget ska redovisas . Myndighetens förslag avseende nationell hanterandeplan för allvarliga IT-incidenter som redovisades syftar till att skapa förutsättningar för att minimera konsekvenser av en allvarlig IT-incident genom samverkan och ett koordinerat beslutsfattande. ordnade MSB, tillsammans med FRA, (), Säkerhetspolisen, samt Försvarsmakten, för en informationssäkerhetskonferens för offentlig sektor. Målgruppen var de inom offentlig sektor som arbetar med informationssäkerhet eller de som vill lära sig mer om ämnet. Antalet deltagare uppgick till 450 personer från myndigheter, kommuner och landsting. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har, i samverkan med PTS, och Landsting (SKL) och () genomfört ett projekt för att öka kommunernas användning av DNSSEC (Extensions) i sina domäner på internet. Syftet med projektet var att öka säkerheten hos kommunerna och därmed också höja krisberedskapsförmågan. En handledning har tagits fram för att stödja kommunerna i processen att söka medel för denna åtgärd via anslaget 2:4 Krisberedskap. Detta ska ske i samarbete med respektive länsstyrelse. En uppföljning av projektet kommer att genomföras . har det nordiska samarbetet på informationssäkerhetsområdet fördjupats bl.a. avseende CERT-samarbetet (Computer Emergency Respons Team).