prop · GZ0390 · 2012-03-16 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2011/12:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Målsättning och resultat ................................................................... Samarbetet med närområdet .............................................. Betydelsefulla resultat i övrigt inom respektive sakområde i Det nordiska utrikespolitiska samarbetet ....................................... Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets krisberedskap.... Övrigt nordiskt bilateralt samarbete ................................ De självstyrande områdena............................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... Det nordiska samarbetet är av stor vikt för . Att samverka, knyta kontakter och utbyta information är en god nordisk tradition. Tillsammans bildar de nordiska länderna en stark kraft för att möta utmaningar och skapa nya möjligheter. var ordförande för det nordiska regeringssamarbetet. Klimatförändringarna var huvudtemat för ordförandeskapet. I det finska ordförandeskapsprogrammet, Det gröna klimatsmart aktör, betonades viljan att stärka de nordiska ländernas roll som föregångare i klimatarbetet. Detta arbete intensifierades än mer när statsministrarna under årets möte i Globaliseringsforum i slog fast att ska satsa på att vara ledande i grön tillväxt. Utöver klimatarbetet har uttryckt en strävan att förankra globaliseringsarbetet ytterligare, genom att utveckla, synliggöra och slutföra redan pågående globaliseringsprojekt. Vidare har arbetet alltmer kommit att handla om gränshindersfrågor. Vid årliga session som hölls i var det gränshindersfrågor som dominerade debatten. Arbetet med att undanröja gränshinder är högt prioriterat av de nordiska regeringarna. Utöver arbetet med konkreta gränshinder har det även fokuserats på att förebygga uppkomsten av nya gränshinder när ny nationell lagstiftning antas. Dessutom har det lagts fram förslag om att alla nordiska parlament ska ha en gemensam samtida temadiskussion om gränshinder. har 20-årsjubileet av återupprättandet av de diplomatiska förbindelserna med , och uppmärksammats genom en rad aktiviteter. En utvärdering av Nordiska ministerrådets samarbete med de baltiska länderna och nordvästra presenterades . Utvärderingen var en halvtidsutvärdering med syfte att identifiera potentiella nya samarbetsområden samt att granska den fortsatta giltigheten av riktlinjerna för samarbetet. En särskild referensgrupp ska tillsättas för att arbeta med denna fråga. grannländer i väst och i har även uppmärksammats och har det tilldelats medel för att finansiera projekt som ska främja detta samarbete. har varit ordförande i () för ett aktivt genomförande av aktionsplan. Vidare har avslutat sitt tvååriga ordförandeskap i och lämnat över ansvaret till . tog över rollen som ordförandeland i 20112013 från . verkade även som ordförande i det nordiska försvarssamarbetet, NORDEFCO. Ordförandeskapets huvudprioritering var att nå resultat i redan befintliga och pågående samarbeten snarare än att identifiera nya samarbetsområden. Det bilaterala nordiska samarbetet har varit omfattande . Särskilt betydande har samarbetet med varit, då aktivt verkat för att stödja EU-medlemskapsprocess. har planeringen inför ordförandeskap i Nordiska Skr. 2011/12:90 ministerrådet inletts, ett arbete som kommer att intensifieras Den goda dialogen och samverkan med svenska delegation har varit betydelsefull. beslutades i att återinföra en session , en temasession, som 2012 äger rum i med arktiskt tema. 2 Målsättning och resultat Undanröjande av gränshinder har haft fortsatt hög prioritet i det nordiska samarbetet . Nordiskt gränshindersforum med representanter från de nordiska länderna och de självstyrande områdena har varit en viktig aktör i arbetet med att undanröja gränshinder. Många ministrar har i samband med olika möten och kontakter diskuterat gränshinder med sina nordiska kollegor. Vid den nordiska sessionen i erinrade den nordiska samarbetsministern om att 13 gränshinder lösts sedan sessionen enligt uppgifter från Nordiska ministerrådets sekretariat. Exempel på lösta gränshinder är möjliggörande att färdas med taxi över den svensk-finska gränsen och att det blivit lättare att få auktorisation för svenska undersköterskor i . I har det efter bl.a. svenska kontakter på politisk nivå skett en snabbare behandling av komplett ifyllda blanketter i samband med utfärdande av intyg om arbetad tid i för arbetslösa bosatta i . Bilaterala kontakter på tjänstemannanivå har även resulterat i att permitteringsersättning nu åter kan ges till permitterade gränsarbetare som pendlar till mer sällan än . Från norsk sida planerade man även att införa skärpta regler för folkbokföring av pendlare , något som är aktuellt. Svensk-norska politiska kontakter skedde även i denna fråga. En ytterligare förbättring på området är att det nu räcker med att ha arbetat endast i innan arbetslöshet inträder för att arbete i annat EU/EES-land ska kunna tillgodoräknas vid fastställande av arbetslöshetsersättning. krävdes åtta veckors arbete. kan Arbetsförmedlingen bevilja flyttningsbidrag för resor med anledning av anställningsintervjuer samt pendlingsstöd och bidrag till bohagstransporter inom hela EU/EES- området. De nya reglerna förväntas öka rörligheten på bl.a. den nordiska arbetsmarknaden och bredda arbetsmarknaden för arbetssökande. Arbetet med att ta fram en ny nordisk konvention om social trygghet fortsatte . Justeringar i genomfördes för att möjliggöra undertecknande av den nya konventionen. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen överlämnade ett delbetänkande, I gränslandet Social trygghet vid gränsarbete i (SOU 2011:74), till socialförsäkringsministern. Kommittén har haft i uppdrag att göra en analys av hur försäkringssystemen vid sjukdom och arbetslöshet fungerar för personer som bor och arbetar i olika nordiska länder, samt redogöra Skr. 2011/12:90 för vilka möjligheter det finns att göra anpassningar i förhållande till angränsande länders system. Pendlare bosatta i men med arbete i kan i praktiken inte ha en bisyssla i på grund av EU-regler och att de sociala systemen skiljer sig mellan och . har arbetat för att de aktuella EU-reglerna ska ändras. antogs ändringsförslag i den aktuella EU-förordningen av () och tar nu ställning i saken. En diskussion förs på myndighetsnivå mellan och om att hitta en svensk-dansk lösning till dess de nya EU-reglerna genomförs. På hälsoområdet har en nordisk e-hälsogrupp arbetat för att stödja arbetet med att utveckla tjänster som e-recept och att nödvändig journalinformation ska finnas tillgänglig vid vård i ett annat nordiskt land. Det danska ordförandeskapet i EU kommer att belysa det nordiska e-hälsoarbetet. En nordisk expertgrupp på myndighetsnivå ser över gränshindersfrågor på arbetsmarknads- och socialförsäkringsområdena. Målet är att gruppen ska ha kartlagt en stor del av de gränshinder som rör arbetsmarknaden, sociala frågor och social trygghet med ambitionen att komma med förslag på lösningar. Från svensk sida togs ett initiativ till ett nordiskt samarbete för att undanröja gränshinder på byggområdet. Gränshinder på området ska kartläggas, förslag på lösningar för att undanröja befintliga hinder ska tas fram liksom även en arbetsprocess för att undvika nya hinder. Informationsinsatser är av största vikt för företag och enskilda när regelverken skiljer sig mellan de nordiska länderna. De regionala informationstjänsterna i och vid den svensk-norska gränsen har haft ett nära samarbete med Nordiskt gränshindersforum i syfte att bekämpa gränshinder. De regionala informationstjänsterna har fått stöd med från . I detta stöd ingick även ett bidrag för etablerandet av en rådgivningstjänst på . Samtliga nordiska länder omfattas, genom medlemskap i /EES, av EU:s inre marknad, något som har stor betydelse för den fria rörligheten i . SOLVIT har behandlat 17 anmälningar om kränkningar av den fria rörligheten som enbart rörde de nordiska länderna, varav 4 var anmälningar mot av medborgare eller företagare i de andra nordiska länderna. Nordiska ministerrådets globaliseringsarbete initierades av de nordiska statsministrarna med avsikten att utveckla den nordiska modellen, öka konkurrenskraften och profilera och synliggöra som en föregångsregion. Arbetet har pågått intensivt och haft hög prioritet med projekt inom bl.a. områdena klimat, forskning, utbildning, kultur samt hälsa och välfärd. har 22 konkreta projekt startats inom ramen för globaliseringsarbetet och fanns det aktivitet i 16 av dessa projekt. De flesta projekt kommer att fasas ut från 2012 och framåt. Globaliseringsforum hölls i . Under mötet uppdrog statsministrarna åt sina fackministrar att vidareutveckla ett antal konkreta samarbetsområden för att stärka de nordiska ländernas tillväxt och välfärd. Vidare fastslogs att ska vara ledande när det gäller dynamisk grön näringsverksamhet och Samarbetet har haft fortsatt stor betydelse för arbetet med att nå en överenskommelse om en global kvicksilverkonvention. internationella klimatarbetet samarbetar de nordiska länderna bland annat genom den Nordiska ad hoc-gruppen för klimatförhandlingar () som ger stöd till de nordiska klimatförhandlarna. I arbetet med att identifiera prioriteringar inom globaliseringsinitiativet har inom utbildning och forskning särskilt betonat behovet av insatser inom områdena: kunskap för grön tillväxt, kunskap för välfärd och framtidens kompetenser. 2011 inleddes också ett arbete för att utveckla initiativ inom dessa utvärderades Nordic (NMP). utvärderingen har det generella målet att stimulera till samarbete utbildningsinstitutioner och andra relevanta aktörer emellan och stärka som region uppfyllts. Utvärderingen identifierar också ett antal områden med förbättringspotential och därför har en arbetskommitté tillsatts för vidare utvecklingsarbete . Ny Nordisk Mat inom för fiskeri och havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS) har aktivt arbetat med Diplomacy. nordiska utrikesdepartement har genomförts om matens betydelse vid möten och representation. Det handlar om måltidsupplevelser för alla sinnen som synliggör och stärker de nordiska ländernas unika värden, både hemma och utomlands. för jordbruks- och matforskning (NKJ), som är ett samarbetsorgan under MR-FJLS, anordnade i anslutning till det årliga ministermötet en konferens om roll i primärproduktionens Bland annat diskuterades den framtida livsmedelsförsörjningen och de problem som uppstår med en ökande befolkning, förändrat klimat och begränsade resurser. En forskningsbaserad bioekonomi är en central ingrediens för att möta framtidens utmaningar och skapa en grön tillväxt. Talare från bl.a. framhöll vikten av en nordisk plattform för att kunna påverka den europiska forskningsagendan och för att ha större möjligheter att attrahera forskningsmedel från de olika programinitiativen på den europeiska forskningsarenan. Arbetet med Selfossdeklarationen för hållbart skogsbruk har fortsatt med inriktning på skogens stora betydelse för vattenförsörjning och att möta globala klimatförändringar. Inom ramen för kulturministrarnas globaliseringsinitiativ Nordisk kultur i världen genomfördes ett nedslag för nordisk litteratur på bokmässa Salon du Livre, som detta år hade nordisk litteratur i fokus. nordiska litteraturorganisationernas nätverk (NORDLIT) ansvarade för Detta var första gången som de nordiska uppträdde tillsammans i en gemensam satsning vid en internationell Skr. 2011/12:90 bokmässa. Den nordiska satsningen Les Lettres Nordiques omfattade ett program med 40 inbjudna nordiska författare och ett sidoarrangemang för att presentera nordisk barn- och ungdomslitteratur. beslutades det även om att Bok 2012 kommer att sätta den nordiska litteraturen i fokus. och transport, som startades , har genom finansiering av flera projekt kommit väl i gång med att etablera nätverk inom hållbar transport i de nordiska länderna och programmet har resulterat i etableringen av ett konsortium inom hållbar transport i . Uppföljning av utlysningen inom Elbilsprogram samt utlysningen av Hållbara varutransportprogrammet stärker dessa nätverk ytterligare. Initiativet med harmonisering av den nordiska elmarknaden har fortsatt med målsättningen att införa en gemensam slutanvändarmarknad . För att intensifiera arbetet har en särskild projektledare anställts med placering i Nordisk energiforskning (NEF) i med uppdrag att koordinera arbetsuppgifter, resurser och relevanta intressenter. Som en del av , som startades , har det hållits dialogmöten i workshopform i de nordiska huvudstäderna. Mötena har lockat omkring 50 deltagare från de viktigaste intressenterna inom både den offentliga och privata sektorn. Ehrverv och Byggestyrelsen i har påtagit sig ordförandeskapet i projektet och Nordisk innovation agerar som sekretariatsfunktion. för näringspolitik beslutades den strategiska målsättningen för programmet. Målsättningen lyder Accelerate Nordic competetive concepts for a sustainable built environment. 2.3 Samarbetet med närområdet har ett nära samarbete med länder och organisationer i närområde. Samarbete sker bland annat med , , , , nordvästra , Östersjöstaternas råd, och . tog över som ordförande i , där ingår som observatör. samarbetsprojekt har genomförts i syfte att förbättra den arktiska befolkningens levnadsvillkor, sociala och Det har även gällt insatser för att bevara den ömtåliga arktiska naturen genom att regionens resurser utnyttjas på ett hållbart sätt och att bevara den biologiska mångfalden. står högt på Arktiska rådets dagordning särskilt frågan om de så kallade kortlivade klimatämnena (Short-Lived Climate Forcers, SLCF). 2011 fastställdes prioriteringarna i Nordiska ministerrådets arktiska samarbetsprogram för perioden 20122014, Hållbar utveckling i . Dessa ligger väl i linje med svenska prioriteringar i regeringens strategi för den arktiska regionen som antogs (klimat, miljö, hållbar ekonomiskutveckling och mänsklig dimension). Östersjöstaternas råd driver med övervägande nordiskt stöd ett högskoleprojekt i den ryska staden , nära gränsen till och har stött den första 3-årsfasen av projektet 20092011. På grund av förseningar i projektets början fortsätter denna fas fram . Efter goda omdömen av en oberoende utvärdering beslutade Östersjöstaternas råd 2011 att förlänga projektet med en andra , . håller samman projektet som genomförs av ett konsortium med några nordiska universitet i spetsen samt med huvudsaklig finansiering från de nordiska länderna. för kultur har gett fortsatt stöd åt Nordliga dimensionens partnerskap för kultur (NDPC). En seniorrådgivare för partnerskapet kom på plats vid i . Ett kulturforum, det tredje i ordningen, arrangerades i , där en rad rekommendationer utarbetades till stöd för det fortsatta arbetet i partnerskapet. samarbetar även med Nordliga dimensionens partnerskap för folkhälsa och socialt välbefinnande (NDPHS) kring insatser på detta område i främst nordvästra . Vid miljöministermöte i enades ministrarna om att fortsätta arbetet med att avveckla särskilt förorenade områden i , och även NEFCO () kommer att öka sina insatser för detta. Under överinseende har ett projekt bedrivits med finansiering från avseende klimatuppvärmningens effekt på fauna och flora. Projektutförare är , och projektet har av beviljats medel för en 2-årig fortsättning. innehar ordförandeskapet i Barents regionråd och samarbetar i flera projekt med . Vidare inriktas arbetet i på att motverka spridningen av resistent TBC, med målet att ha kontroll över situationen 2013. har varit ordförande i () och arbetet har inriktats på att genomföra aktionsplan och att förverkliga EU:s direktiv i . har varit drivande när det gäller att få till stånd en samverkan beträffande havsplanering. Utbytet inom ramen för de nordisk-baltiska mobilitetsprogrammen har fortsatt . En förändring som beslutades rörande mobilitetsprogrammet för offentlig förvaltning är att programmet är öppet också för kommunförbund. Målet med förändringen är att nå en ännu bredare målgrupp för programmet och stödja ett närmare samarbete mellan de nordisk-baltiska länderna på lokal och regional nivå. Det nordisk-baltiska mobilitetsprogrammet för kultur förlängdes för perioden 20122014. Beslutet om förlängning grundar sig på en övergripande positiv utvärdering av tidigare års program. Programmet bedömdes uppfylla de politiska ambitionerna och bidrar konkret till det praktiska samarbetet. Däremot kan synligheten av programmet och kännedomen om dess resultat utvecklas och förtydligas vidare. Beslutet om förlängning togs vid ett gemensamt nordisk-baltiskt kulturministermöte . Ett samförståndsavtal (Memorandum of Understandning) inom Skr. 2011/12:90 utbildning och forskning slöts mellan och Mot bakgrund av Nordiska ministerrådets strävan att utveckla samarbetet med grannländer i väst har det tilldelats medel för att stödja projekt inom ramen för detta ändamål. 3Betydelsefulla resultat i övrigt inom respektive sakområde Inom miljösamarbetet har arbetet med ett nytt nordiskt Ett fortsatt arbete har bedrivits på såväl nationell som nordisk nivå utifrån den vision för det nordiska miljömärket Svanen som miljömärkningsnämnden, som administrerar märkningen, fick ökat Fortsatta diskussioner om organisation och finansiering av Svanen kommer att föras utifrån en genomförd Inom för arbetsliv har det fortsättningsvis varit fokus på situationen bland ungdomar . under sitt ordförandeskap ett expertseminarium om ungdomars utsatta situation på arbetsmarknaden i samarbete med nordiska representanter från utbildnings- och arbetslivssektorn. träffades vid ministerrådsmötet anordnades en temadiskussion kring strategier och åtgärder för att förbättra sysselsättningsförutsättningarna för personer med funktionshinder, tillsammans med representanter från arbetsmarknadens parter och Under det finska ordförandeskapet har det även anordnats konferenser och seminarier på temat förlängning av arbetskarriärer samt arbetstidens organisering och flexibilitet. Det nordiska mobilitetsprogrammet förmedlade 631 sommarjobb , vilket var en minskning jämfört och klart under målnivån. I samband med förhandlingar om den nordiska bestämdes att Nordjobb kommer att tillföras mer resurser . i vilken en extern högnivågrupp presenterar en rad konkreta rekommendationer vad gäller det nordiska forskningssamarbetet i syfte att skapa ett ökat mervärde. inom utbildning och forskning beslutade under året att igångsätta ett utbildningsforsknings- och förmedlingsprogram. Det övergripande målet är att stärka position inom utbildningsforskning och bidra till mer kunskapsbaserad politik för utbildningssektorn i de nordiska länderna. antogs ett nytt ramprogram för Nordplus för perioden styrningsstruktur och administration samt att möjligheterna för uppföljning av resultat och effekter förbättras. En annan förändring är att Nordplus nordiska språk- och kulturprogram ändrar namn till Nordplus nordiska språk och integreras i ramprogrammet Nordplus samt öppnas för de baltiska ländernas deltagande på samma villkor. Inom jämställdhetssamarbetet bidrog ministerrådet för jämställdhet till det finska ordförandeskapets huvudtema, klimatförändringar, genom att utreda och ta fram information om könsperspektiv i klimatförändringar. Till detta skapade man en gemensam nordisk elektronisk databank om klimatförändringar, kön och jämställdhet. Därutöver har viktiga konferenser och seminarier genomförts . Som exempel kan nämnas seminariet om den ekonomiska krisens effekter på föräldraledighetssystemet som anordnades av och välfärd (THL) i . , och undertecknade en ny överenskommelse för Stiftelsen för perioden 20122015. Det är en svensk statlig stiftelse som anordnar utbildningar . Syftet är att främja åtgärder som bidrar till att utveckla arbetsmarknaden och stärka det regionala samarbetet inom i första hand de nordligaste delarna av länderna. utbildas ca 500 personer genom stiftelsens försorg inom avtalade områden som hantverk, elteknik, ekonomi, vård och omsorg och it. Telemarksforskning i presenterade sin utvärderingsrapport av strukturreformen på kulturområdet . I huvudsak var bedömningen positiv. Som uppföljning beslutade kulturministrarna bland annat om att förlänga Kultur- och konstprogrammet för perioden 20122016, att stärka dialogen mellan förvaltningsorgan, hus, institutioner, program och de olika administrativa nivåerna samt att definiera de så kallade nordiska kulturforumens syfte och ägandeskap. Kulturministrarna beslutade också om fortsatt stöd till det Nordiska datorspelsprogrammet 20122015. Ett antal administrativa förändringar verkställdes i syfte att minska kostnader, effektivisera institutionernas arbete och jämställa de självstyrande områdenas representation med ländernas. Exempelvis slogs i (Nifin) och förvaltningsorganet Kulturkontakt Nord (KKN) samman och stadgeändringar för de nordiska husen och instituten gjordes. består respektive styrelse av fem ordinarie ledamöter, varav en alltid från institutionens värdland. De övriga fyra tillsätts efter en rotationsordning mellan de övriga nordiska länderna samt , och . Därmed minskas styrelsernas totala ledamotsantal och sammansättningen strömlinjeformas. presenterades vinnaren i tävlingen nordiska energikommun 2011. statsminister delade ut priset till kommun i vid en ceremoni i . Ett särskilt hedersomnämnande gavs till för deras biogasprojekt. Tävlingen 2011 stöttar och främjar hållbar energi, grön tillväxt och energirelaterat klimatarbete i de nordiska länderna och riktar sig framför allt till de kommuner som gör en extra ansträngning för att genomföra innovativa energiprojekt. Alla nordiska kommuner var inbjudna att delta i tävlingen. Projektet arrangerade i en konferens om Skr. 2011/12:90 den nordiska matens potential och framtid. Fokus för konferensen var måltiden som intas utanför hemmet, dvs. måltiden som serveras i t.ex. skolor, sjukhus och personalmatsalar. En slutsats från konferensen var, förutom att maten ska vara hållbar, säker och näringsriktig, att matglädje, tilltalande mat och miljö är viktiga faktorer för hela måltidsupplevelsen och även för att minska matsvinnet. Konferensen var också ett inspel till det vidare arbetet med projekten och mat i samt Mat till många som inletts och som kommer att fortsätta att utvecklas . Dessa områden berör många personer i vardagen och är av stor vikt. En rapport om mat och kreativa näringar har sammanställts. Rapporten är ett samarbete mellan och KreaNord (Nordic Creative Economy) och resultatet bekräftar att mat och måltider ska räknas som en kreativ näring som skapar sysselsättning, tillväxt och export för de nordiska länderna. har de nordiska länderna fortsatt sitt nära samarbete på livsmedelsområdet. Samarbetet har främst inriktat sig på frågor som berör livsmedelskontroll, toxikologi, mikrobiologi, näring och lagstiftning med syfte till en gemensam kunskapsuppbyggnad och ett gemensamt erfarenhetsutbyte. Ett exempel är översynen av de nordiska näringsrekommendationerna , som kommit in i ett slutskede och kommer att slutföras . Nordiskt Genresurscenter har arbetat med att kostnadseffektivisera verksamheten för att komma till rätta med de ekonomiska problem som rått. Ett nytt kontrakt, som fokuserar på bevarande och nyttjande av genetiska resurser och som speglar de ekonomiska förutsättningarna, har tecknats för institutionen. inleddes förhandlingarna om en nordisk samekonvention. Utgångspunkten för förhandlingarna är det utkast till nordisk samekonvention som lades fram av en nordisk expertgrupp som tillsattes av de nordiska sameministrarna och sametingspresidenterna . Utkastet omfattar bestämmelser i frågor om det samiska folkets allmänna rättigheter, samiskt styre, samiskt språk och kultur, rätten till land och vatten samt samiska näringar. Varje land har tillsatt en delegation med representanter från regeringarna och sametingen.