prop · H0031d26 · 2012-09-20 00:00:00 — CSN arbetar systematiskt för att minska andelen studiestöd som betalas ut på felaktiga grunder. Arbetet bedrivs genom att myndigheten först kartlägger de risker som finns. Därefter verifieras omfattningen av riskerna och slutligen bestäms och vidtas olika åtgärder. har CSN bl.a. fokuserat på samverkan med universitet och högskolor i syfte att sprida kunskap om studiemedelssystemet och för att myndigheten ska kunna få de uppgifter som krävs för att nå en hög kvalitet i ärendehanteringen. Myndigheten har utökat samarbetet med , , och , vilket har lett till fler upptäckta bidragsbrott. har CSN fattat beslut om att återkräva och avräkna felaktigt utbetalda studiemedel till ett belopp motsvarande . Det motsvarar av det totala utbetalda beloppet för studiemedel. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Andelen har minskat jämfört med . Vidare har CSN fattat beslut om att återkräva felaktigt utbetald studiehjälp till ett belopp motsvarande . Det motsvarar av det totala utbetalda beloppet för studiehjälp. Denna andel är oförändrad jämfört med . CSN har polisanmält fler misstänkta bidragsbrott jämfört med . Totalt har 248 personer, varav 124 högskolestuderande, anmälts för misstänkt bidragsbrott . Det är en ökning med 84 personer jämfört med . Genom att upptäcka misstänkta bidragsbrott i ett tidigt skede har myndigheten kunnat förhindra felaktiga utbetalningar till ett belopp motsvarande . För de ärenden som har upptäckts efter det att alla utbetalningar gjorts har beslut om återkrav fattats till ett belopp motsvarande . planerar CSN att intensifiera arbetet med att motverka bidragsbrott genom att satsa mer kontrollresurser för att hitta personer med studiemedel för studier utomlands som gör sig skyldiga till medvetna, brottsliga gärningar. Det handlar om systematiska och riktade kontroller utifrån specifika urvalskriterier för att spåra misstänkta bidragsbrott på ett träffsäkert och kostnadseffektivt sätt. uppgick utgifterna för ÖKS verksamhet till . ÖKS hanterade cirka 7 400 ärenden, en ökning med cirka 80 ärenden jämfört med föregående år. Inkomna ärenden till ÖKS minskade dock med jämfört med . avgjordes av alla ärenden och . Samtliga ärenden avgjordes . Nämnden biföll av det totala antalet inkomna ärenden. Nämndens beslut i enskilda ärenden har haft betydelse för regeltillämpning och den praxis som finns utvecklad hos CSN. Tillgängligheten hos nämnden har varit god. har telefontid under hela arbetsdagen och några svårigheter för allmänheten att komma i kontakt med nämnden har inte framkommit. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.6Sammanfattande bedömning av studerande med studiemedel på eftergymnasial Under avsnittet görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet mot bakgrund av de indikatorer som har redovisats under avsnitt 3.5. Målen för studiestöden är att studiestöden ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. De ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestöden ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Studiestödet ska verka rekryterande till studier och bidra till ett högt deltagande i utbildning. Antalet studerande med studiehjälp har fortsatt att minska, vilket kan förklaras av minskande ungdomskullar. Enligt befolkningsstatistik på området väntas minskningen fortsätta tills dagens 11-åringar blir och börjar i gymnasieskolan. Antalet studerande med inackorderingstillägg minskade för såväl fristående gymnasieskolor som folkhögskolor. Minskningen beror bl.a. på ändrade regler för vilka utbildningar i den nya gymnasieskolan som ger rätt till inackorderingstillägg. Antalet vuxna studerande med studiemedel på grundskolenivå och gymnasial nivå minskade . har antalet studiemedelstagare på grundskolenivå varierat mellan 22 900 och 24 200 . Efter med ett ökat antal studiemedelstagare på gymnasial nivå tycks ökningen ha avstannat. Bortsett så är dock antalet det högsta . Det fortsatt höga antalet studiemedelstagare på gymnasial nivå beror till stor del på att regeringen under 20092011 har satsat på fler utbildningsplatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) för att möta den ökade efterfrågan på utbildningsplatser på grund av främst det försämrade arbetsmarknadsläget. Att ökningen nu har avstannat kan delvis bero på att den tillfälliga satsningen på den högre bidragsnivån inom yrkesvux är avslutad. Efter , med stora ungdomskullar som lämnade gymnasieskolan, har antalet nivå minskat något. Det minskade antalet bedöms delvis bero på de skärpta reglerna för prövning av studieresultat som infördes . Antalet studerande med studiemedel inom kvalificerad yrkesutbildning och yrkeshögskola har ökat något , medan antalet har minskat något inom högskolan och övriga eftergymnasiala utbildningar. Den högre bidragsnivån inom studiemedlet syftar till att rekrytera studerande med kort utbildningsbakgrund till studier. har antalet studerande på grundskolenivå med den högre bidragsnivån minskat något jämfört med . Utvecklingen beror till viss del på minskningen av antalet studiemedelstagare. har även antalet studerande på gymnasienivå med den högre bidragsnivån minskat jämfört med . har antalet studerande med den högre bidragsnivån minskat med på grundskolenivå medan antalet har ökat på gymnasial nivå. Totalt sett har antalet studerande med den högre bidragsnivån ökat . får den högre bidragsnivån även lämnas inom ramen för regeringens tillfälliga satsning på den högre bidragsnivån till vissa arbetslösa ungdomar i åldern för behörighetsgivande studier på grundskole- eller gymnasial nivå. fick 807 studerande utbetalning av det högre bidraget jämfört med 2 130 studerande . Det relativt låga antalet utbetalningar kan till stor del förklaras av att satsningen då introducerats. har i jämförelse med de flesta andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. Detta bidrar till att har en hög andel studerande som förlägger delar av eller hela sin utbildning utomlands. Det är betydelsefullt att studiestödssystemet fungerar effektivt även vid utlandsstudier och att utlandsstudier underlättas. Den nedåtgående trenden för utlandsstuderande bröts och antalet utlandsstuderande har ökat . Det ökade antalet beror sannolikt på att det är stora ungdomskullar som har lämnat gymnasieskolan och att det är fler som studerar när det är lågkonjunktur. över en längre tidsperiod är trenden att andelen fritt utresande ökar och andelen studerande på språkkurser minskar. Andelen studerande på utbytesprogram har varit relativt , bortsett från ökningen 2011. Att antalet fritt utresande studenter fortsätter att öka kan bl.a. bero på att ökningen av antalet läkarstuderande utomlands fortsätter. Anledningen är att det är ett fortsatt högt sökandetryck till läkarprogrammen i , trots att antalet platser har utökats. Att antalet språkstuderande minskar beror sannolikt till stor del på att gränsen för hur länge studiemedel kan lämnas skärptes i och med studiestödsreformen . Resultatet från den enkätundersökning som CSN genomförde 2011 visar att knappt hälften av studerandegruppen inte, eller troligen inte, skulle ha påbörjat sina studier utan studiemedel. Utvecklingen visade att studiemedlens rekryterande kraft minskade. Andelen 2011 är dock densamma som undersökning. Enkätundersökningen visar också att studiemedlen betyder olika mycket för olika studerandegrupper. Det tycks t.ex. vara vanligare att kvinnor påbörjar studier p.g.a. studiemedlen jämfört med män. Studerande i åldern väljer i störst utsträckning att påbörja studier beroende på studiestödet, medan utlandsstuderande i högre grad än studerande i , anger att de inte skulle ha börjat studera om inte studiestödet funnits. Studiemedlen har dock störst påverkan på studiedeltagandet på gymnasienivå i . Den långsiktiga minskningen av lånebenägenheten kan bl.a. förklaras av att de studerande efter studiestödsreformen gör en mer rationell bedömning av kostnaderna för lånet. har dock lånebenägenheten endast förändrats marginellt. Även möjligheten till alternativa försörjningskällor påverkar valet att ta studielån. Studerande under studerande är de som mest sällan tar lån. Yngre studerande har ofta stöd från föräldrar som bidrar ekonomiskt till den studerandes uppehälle . Äldre studerande har oftare än andra ekonomiskt stöd från partner eller arbetsinkomster. Inom studiemedelssystemet finns det ett tilläggslån som syftar till att rekrytera något äldre studerande som har arbetat. Antalet studiemedelstagare med tilläggslån minskade . Detta beror delvis på åldersstrukturen på studiemedelstagarna. Antalet studerande som är , och som därmed 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 inte kan få tilläggslån, har ökat mer än antalet äldre studerande . Studiestödet är ett viktigt verktyg för att öka deltagande i och bredda rekryteringen till utbildning. Dessutom är studiestödet en viktig faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet. Antalet studiestödstagare på samtliga utbildningsnivåer kan fortsatt anses vara på en hög nivå. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisats är den samlade bedömningen att målet om studiestödets rekryterande effekt har uppfyllts. Inom studiestödssystemet finns det flera olika stödformer som syftar till att utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen. Studerande inom gymnasieskolan kan t.ex. få det extra tillägg som syftar till att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att studera och därmed undanröja sociala hinder för utbildning. Resultaten visar att ett ökat antal studerande fick det extra tillägget, vilket främst kan förklaras av det rådande arbetsmarknadsläget. Hela ökningen av antalet studerande som fick extra tillägg kan hänföras till familjer med mycket låga inkomster. Antalet mottagare av det extra tillägget uppvisar samma utveckling som antalet mottagare av försörjningsstöd och annat ekonomiskt bistånd. Resultatet från den enkätundersökning som CSN genomförde visar att studiemedlens rekryterande kraft är något större för studerande vars föräldrar är lågutbildade eller inte alls utbildade. Studerande med högskoleutbildade föräldrar är den grupp som i högst utsträckning angav att de skulle ha studerat även om studiemedlet inte funnits. angav relativt många av de studerande vars föräldrar inte hade studerat att de skulle ha studerat även utan studiemedlet. Detta kan förklaras av att många har arbete som sin huvudsakliga sysselsättning. Det sammantagna resultatet av CSN:s undersökning visar dock att studiemedlet bidrar till att möjliggöra studier oavsett vilken social och ekonomisk bakgrund den studerande har. Inom studiemedelssystemet finns tilläggsbidraget till studerande med barn som syftar till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och underlätta för föräldrar att studera. minskade antalet studerande som fick tilläggs- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Utvecklingen beror till viss del på den totala minskningen av antalet studiemedelstagare. Den tillfälliga satsningen som innebär att arbetslösa ungdomar i åldern kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet har fungerat utjämnande ur ett jämställdhetsperspektiv. Detta då lika många män som kvinnor har fått den högre bidragsnivån inom ramen för satsningen. Mot bakgrund av resultatet av de indikatorer som redovisats är regeringens bedömning att målet om studiestödens utjämnande effekt har uppnåtts. Regeringen anser dock att det finns vissa brister när det gäller det extra tilläggets utformning och träffsäkerhet och har bl.a. mot den bakgrunden tillsatt en särskild utredare som ska se över studiehjälpssystemet i sin helhet och klargöra hur det extra tillägget ska vara utformat (U 2012:02, dir. 2011:122). Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Studiestödssystemet måste vara långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. Det är därför viktigt att de utbetalningar som görs från studiestödssystemet är riktiga och att den del av studiestödet som består av lån återbetalas till fullo. Mer än 1,4 miljoner personer i , varav kvinnor och män, har en studieskuld. Detta motsvarar ungefär en fjärdedel av befolkningen . Ökningen av antalet låntagare har fortsatt , vilket beror på att de tillkommande låntagarna var fler än de som antingen hade slutbetalat sina lån eller fått dem avskrivna. Utgångspunkten för samtliga återbetalningssystem är att låntagarna ska betala tillbaka sina skulder. Alltför hårda krav på återbetalning får dock inte avskräcka från studier och motverka studiemedlens rekryterande effekt. Därför finns vissa trygghetsregler inbyggda i samtliga lånesystem. Minskningen av antalet låntagare som får nedsättning av sitt årsbelopp och minskningen av värdet av nedsättningarna fortsätter och har stadigt minskat . CSN har i en tidigare studie visat att många som har rätt till nedsättning av årsbeloppet låter bli att ansöka om detta. Det är positivt att det är cirka som betalar av på sina lån i den takt som betalningsplanen föreskriver. Det är dock problematiskt om låntagare drabbas av betalningsproblem som skulle kunna undvikas om låntagaren i stället hade ansökt om nedsättning. Värdet av det skuldbelopp som avskrevs fortsätter att minska. Minskningen kan helt hänföras till återbetalningspliktiga studiemedel. Det avskrivna beloppet för annuitetslån ökade något men är fortfarande förhållandevis lågt i relation till fordrans storlek. De beräknade osäkra fordringarna när det gäller den totala studieskulden och den utestående fordran i fråga om återkrav av studiestöd har ökat med . Ökningen av de osäkra fordringarna beror huvudsakligen på en förändring i beräkningsmodellen. Efter en samlad bedömning utifrån de redovisade indikatorerna anser regeringen att nuvarande lånesystem i stort sett fungerar bra och därmed har en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Det finns dock fortfarande brister i systemet när det gäller de som är bosatta utomlands. Låntagare bosatta utomlands återbetalar sina lån i betydligt mindre omfattning än låntagare bosatta i . Av det totala belopp som debiterades låntagare bosatta utomlands betalades , vilket i och för sig är en mindre ökning. Denna nivå har dock varit relativt . Över en tredjedel av den totala fordran för dessa låntagare bedöms vidare som osäker. Tendensen fortsätter att allt fler låntagare väljer att bosätta sig utomlands. Det är därför fortsatt viktigt att komma tillrätta med de problem som finns i återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder men det återstår fortfarande mycket arbete. Regeringen fortsätter att arbeta målinriktat med detta och kommer att följa utvecklingen noga och om nödvändigt återkomma med förslag på ytterligare förändringar i syfte att vända denna trend. För att nå målen för studiestödet krävs en studiestödsadministration som är ändamålsenlig och effektiv. CSN har förbättrat resultaten inom de flesta av myndighetens verksamhetsområden. Myndigheten fungerar väl och visar upp en effektiv och rättssäker ärendehantering samt servicenivåer som leder till att de studerande på ett riktigt och snabbt sätt får de stöd de har rätt till. Den stora tillströmningen av ärenden till myndigheten har stannat av men är fortfarande på en hög nivå. Handläggningstiderna har i stort minskat, vilket gör att myndigheten visar på bra handläggnings- och servicetider. CSN:s interna granskning av kvaliteten visar att myndighetens fleråriga arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen fortsätter att ge resultat. Regeringen anser att kvalitetsarbetet är av stor vikt. Regeringen ser positivt på det arbete som myndigheten gör för att förbättra kravhanteringen i fråga om låntagare som är bosatta utomlands. Resultaten behöver dock förbättras ytterligare, och vid behov kommer regeringen att återkomma med förslag på ytterligare verktyg som kan förbättra CSN:s arbete med obetalda fordringar. CSN har fortsatt att arbeta målinriktat med att säkerställa att utbetalningar från studiestödssystemet endast görs till den som är berättigad till sådant stöd, och de felaktiga utbetalningarna har fortsatt att minska. Regeringen ser positivt på detta arbete och anser att det är viktigt att arbetet fortsätter med samma intensitet. ÖKS har nått ett bra resultat när det gäller hanteringen av överklaganden. Trots en fortsatt stor tillströmning av ärenden har myndighetens handläggningstider varit goda. Tillsammans med våra nordiska grannländer har ett av världens mest generösa studiestödssystem. Flexibla och väl anpassade generella beloppsnivåer river hinder för människor att komplettera tidigare studier eller studera vidare på en högre nivå. På så sätt slår studiestödssystemet vakt om ett bildningsideal som det bidrar till att näringslivet försörjs med personer som möter de krav dagens arbetsliv och konkurrens ställer. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Ett väl anpassat studiestödssystem innebär att studierna blir effektivare och att genomströmningen i utbildningssystemet ökar. Det ger studerande möjligheter att lägga energin på att fördjupa sina kunskaper i stället för att oroa sig för sin ekonomi. På så sätt förstärker det genom sin studiesociala funktion vårt kunskapssamhälle. Regeringen har vid upprepade tillfällen höjt studiemedelsbeloppet . Vid en jämförelse med konsumentprisindex har CSN konstaterat att studiemedlens köpkraft var den högsta sedan det moderna studiemedelssystemet infördes . Reformerna innebär att studiemedlet uppgår till per studiemånad. Månadsbeloppet är nu högre än de kostnader en student beräknas ha enligt de kalkyler som görs av och . Regeringen har även höjt det s.k. fribeloppet till (nivå). Detta ger studerande ökade möjligheter till förbättrad ekonomi och sänder en viktig signal om att arbete ska löna sig. Höga generella beloppsnivåer gör det möjligt att nu möta andra behov inom studiemedelssystemet. En för låg nivå på tilläggsbidraget till studerande med barn riskerar att försvåra studier och inträde på arbetsmarknaden för föräldrar. En låg nivå kan också bidra till att barn växer upp i familjer med små ekonomiska marginaler. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att avsätts för en höjning av tilläggsbidraget . Detta ökar den ekonomiska tryggheten för studerande föräldrar och deras barn. Med höjningen stärker tilläggsbidraget vardagsekonomin för t.ex. en studerande med två barn med per studiemånad (nivå). Regeringen överlämnade propositionen Förbättrade villkor för studerande föräldrar (prop. 2011/12:42, bet. 2011/12:UbU11, rskr. 2011/12:168). har en studerande som är förälder rätt att behålla sitt studiestöd när han eller hon avstår från studier i samband med att ett barn har avlidit. Studielån skrivs av helt. En global värld behöver ett globalt studiemedelssystem. Regeringen avser därför att överlämna en proposition om ett nytt system för utlandsstudiestödet till . De förslag som har lämnats i betänkandet Studie- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 medel för gränslös kunskap (SOU 2011:26) utgör utgångspunkten för denna kommande proposition. Avsikten är att forma ett mer enhetligt, effektivt och flexibelt system för att underlätta högkvalitativa studier i utlandet. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04) har i uppgift att bl.a. analysera och föreslå regler för hur arbetsförmåga respektive studieförmåga ska kunna kombineras (dir. 2010:48). CSN har till regeringen överlämnat en rapport över uppdraget att se över bestämmelserna om studiemedel under sjukdom (U2011/5672/SF). Regeringen avser att överlämna CSN:s förslag till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Regeringen gör i denna proposition bedömningen att den satsning som möjliggör för arbetslösa ungdomar i åldern att få den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör förlängas med . Satsningen avser arbetslösa ungdomar som saknar en fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning. Vuxna som studerar på grundläggande nivå har svårt att återbetala sina studielån. Regeringen har därför gett utredningen om översyn av den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå (U 2011:7, dir. 2011:92) i uppdrag att undersöka detta. Regeringen avser att ge denna utredning ett utvidgat uppdrag att föreslå hur aktivitets- och närvarokrav inom den kommunala vuxenutbildningen bör utformas. Utredningen ska vidare föreslå hur inrapporteringen av bristande studieaktivitet kan skärpas och se över möjligheten att tydligare koppla utbetalningen av studiemedel till studieaktivitet. Utredningen bör därutöver kartlägga den ekonomiska situationen, inklusive försörjningen, för studerande inom den kommunala vuxenutbildningen. Det är centralt att studiemedelssystemet innehåller drivkrafter för ökad genomströmning. Kontroll av äldre studieresultat är viktigt för att skapa sådana drivkrafter. Regeringen avser emellertid att återkomma till med förslag om att en tidsgräns införs i fråga om prövning av äldre studieresultat. Personer ska senare i livet åter kunna studera på nytt, även om de har mindre lyckade studier långt bakom sig. Studiehjälpen har till sin utformning i stort varit oförändrad sedan den infördes . Därför har regeringen tillsatt en utredning om modernisering av studiehjälpen och anpassning av studiestödet till nya studerandegrupper (U 2012:2, dir. 2011:122). Utredningen ska bl.a. föreslå hur studiehjälpens utbildningspolitiska och familjeekonomiska syften kan renodlas och lämna förslag på hur studiehjälpssystemet ska vara utformat. Vidare ska utredningen se över studiehjälpen ur ett EU-rättsligt perspektiv, föreslå hur de som omfattas av rätt till aktivitetsersättning vid förlängd skolgång i stället kan få ersättning från studiestödssystemet och kartlägga den ekonomiska situationen för studerande med studiehjälp som har barn. En förutsättning för ett samhällsekonomiskt hållbart och rättvist studiemedelssystem är en hög rättsäkerhet, låg risk för felaktiga utbetalningar och återbetalning av studielån. Regeringen avser att även fortsatt följa frågorna och säkerställa att CSN:s arbete på detta område håller hög kvalitet. Det är viktigt att studiestödsadministrationen fungerar väl. Regeringen prövar därför frågan om en ny finansieringsmodell för CSN utifrån Statskontorets rapport finansiering och fortsatta effektiviseringar (Statskontoret 2012:8). Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:1 Studiehjälp m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Vidare används anslaget för bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor enligt bestämmelser i författningssamling (CSNFS 1983:17). Utfallet 2011 var lägre än tilldelade medel. Anslagssparandet har förts bort genom indragning. förväntas utfallet bli högre än tilldelade medel. av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Utgifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldern . Tabell 3.15 Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiehjälp, utfall och prognos 20122016 Antal personer, i tusental, och tusental kronor Källa: CSN och egna beräkningar 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av beslutade reformer och besparingar Regeringen presenterade i budgetpropositionen en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan byggt på det tekniska programmet. Utgifterna för studiehjälp bedömdes öka med 2011 och beräknas öka med 2012, 2013 och med 2014. Regeringen avser att förlänga försöksverksamheten med ett läsår. Utgifterna för studiehjälp beräknas öka med 2015. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Antalet ungdomar i gymnasieskolan har ökat . Detta är en följd av de stora barnkullarna under slutet av 1980- och . Befolkningsframskrivningar från SCB visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar nådde sin topp och kommer att minska med 2016.