prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — För att ytterligare påskynda arbetet uppmanade institutionerna att behandla förslagen, där så är lämpligt, i ett s.k. skyndsamt förfarande. Regeringen har tillsammans med likasinnade aktivt verkat för att tillväxtåtgärder har kommit upp på Europeiska rådets dagordningar , bl.a. genom ett gemensamt brev från regeringscheferna i , och . Handelsministern stod värd för ett möte med 15 EU- medlemsstater där åtgärder för ökad tillväxt diskuterades. Förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram har inletts Kommissionen presenterade sitt övergripande förslag till flerårig budgetram och merparten av de sektorsvisa lagförslagen, t.ex. om sammanhållningspolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken, har presenterats . och flera likasinnade medlemsstater driver linjen att den totala utgiftsnivån för budgetramen bör minska. För är det mycket viktigt att en tydlig reform- och omprioriterings- linje, framförallt med utgångspunkt i 2020-strategin, genomsyrar de gemensamma utgifterna. Den ekonomiska krisen understryker vikten Skr. 2011/12:105 av en moderniserad budgetram som prioriterar bl.a. tillväxtfrämjande satsningar på forskning och utveckling, innovation samt utbildning. är en oförändrad bruttoavgift till EU-budgeten en central målsättning för liksom vikten av en rättvis bördefördelning. Det polska ordförandeskapet presenterade en lägesrapport om förhandlingarna till Europeiska rådets möte . Förhandlingarna kommer att fortsätta . De arabiska revolutionerna och strävan efter demokrati i EU:s närområde EU:s grannskapspolitik var i fokus mot bakgrund av den s.k. arabiska våren. De folkliga uppror som inleddes i genom den s.k. jasminrevolten ökade i styrka och spred sig till , och . Som en följd av protesterna avgick regimerna i och . Den libyska regimens brutala attacker mot fredliga demonstranter fördömdes av EU. gav FN:s medlemsstater mandat att med alla medel upprätthålla en flygförbudszon och att skydda civila i . Militära åtgärder för att verkställa mandatet vidtogs under Natos ledning och med svenskt deltagande. Under det tillhandahöll EU:s humanitära organ och många medlemsstater, inklusive , ett mycket omfattande humanitärt bistånd. var en av de största givarna. Efter Gaddafi-regimens fall hölls ett internationellt möte i där deltog. En interimsregering leder mot demokratiska val. FN har huvudrollen i återuppbyggnaden utifrån libyska prioriteringar. EU och enskilda medlemsstater förutses bidra på olika områden. utbröt oroligheter i som eskalerade och ledde till allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter. EU har återkommande fördömt våldet mot de fredliga protesterna. Mot bakgrund av den allvarliga situationen beslutade EU att införa sanktioner mot , som successivt utökats . EU har arbetat för att ska ta upp frågan och även fört en nära dialog med bland andra och . har arbetet fortsatt med att fördjupa och utveckla Östliga Partnerskapet, som syftar till allt närmare relationer mellan EU och länderna i . I den gemensamma deklarationen från toppmötet i tas flera nya steg i samarbetet, som vikten av respekt för gemensamma värderingar understryks. avslutade sina förhandlingar om ett ambitiöst associeringsavtal, inklusive ett fördjupat frihandelsområde, med EU. Den politiska utvecklingen i landet försvårar dock vidare framsteg i samarbetet, inklusive undertecknande och ratificering av avtalet. Migration och förstärkt förvaltning av har ställts inför stora utmaningar. Mot bakgrund av utvecklingen i ökade strömmen av migranter till . När italienska myndigheter gav migranterna från tillfälliga uppehållstillstånd som gjorde att de fritt kunde röra sig inom Schengenområdet uppstod spänningar mellan medlemsstaterna, bl.a. förstärkte kontrollerna vid gränsen till . Därutöver försenades och anslutning till Schengenområdet på grund av bristande förtroende från ett antal medlemsstater med hänvisning till behov av ytterligare reformarbete i länderna. Vidare har har haft stora svårigheter att kontrollera sin yttre gräns. Slutligen uppfattade vissa att de tullkontroller som planerade att införa var ett uttryck för misstro mot principen om fri rörlighet i Schengen. Sammantaget ledde detta till att underströk att samarbetet inom Schengenområdet måste stärkas ytterligare för att främja ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna då de alla har samma ansvar för att reglerna tillämpas effektivt och korrekt. Kommissionen uppmanades att föreslå en mekanism som gör det möjligt att reagera på exceptionella omständigheter som kan äventyra övergripande funktion utan att för den skull riskera principen om fri rörlighet för personer. Återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid mycket kritiska situationer då en medlemsstat kan upprätthålla det gemensamma regelverket skulle kunna tillåtas som en allra sista utväg. Kommissionen presenterade sina förslag till ändringar av och förhandlingarna kommer att fortsätta . Vårens händelser underströk också vikten av att harmonisera asylpolitiken inom EU genom utvecklingen av ett gemensamt asylsystem. bekräftade att det gemensamma europeiska asylsystemet ska vara inrättat . Klimat och energifrågorna i skuggan av den ekonomiska krisen Klimatfrågan hamnade lite i skymundan mot bakgrund av den pågående ekonomiska krisen. Klimatförändringarna är dock fortsatt en av vår tids största utmaningar. presenterades nya vetenskapliga rön som visar på det allvarliga läget. För att klara klimatutmaningarna och främja en hållbar utveckling krävs en ambitiös och sammanhållen klimat- och energipolitik både internationellt, inom EU och i . EU:s klimatarbete kretsade kring kommissionens färdplan för ett koldioxidsnålt samhälle 2050, vilken presenterades , och förberedelserna av de internationella klimatförhandlingarna vid COP17 i , . Beträffande färdplanen lyckades inte medlemsstaterna enas om slutsatser om milstolpar 2030 och 2040 för att nå målet om utsläppsminskningar år Ansträngningarna för att nå enighet om detta kommer att fortsätta Skr. 2011/12:105 . Däremot kunde EU enas om en förhandlingsposition och strategi inför de internationella klimatförhandlingarna i . lyckades världens länder enas om en väg framåt för att hantera klimatutmaningarna med sikte på att ett rättsligt bindande instrument ska träda 2020. Mycket arbete återstår dock för att få ett avtal på plats som har tillräckligt hög ambitionsnivå för att kunna möta klimatutmaningen. Regeringen kommer att verka för att framstegen i de internationella förhandlingarna vid COP17 kan tas vidare med sikte på att ett globalt rättsligt bindande ramverk med tillräckliga utsläppsreduktioner av alla parter för att kunna nå minst tvågradersmålet finns på plats . Energifrågorna var uppe för en temadiskussion vid , vilken följdes upp av . Arbetet med energieffektivisering, genomförandet av den inre marknaden för energi och försörjningstrygghet har stått i fokus. drabbades av kraftiga jordbävningar och en påföljande med tragiska följder och som ledde till den värsta kärnkraftsolyckan sedan Tjernobyl. Mot bakgrund av kärnkraftsolyckan i beslutade EU att genomföra stresstester av säkerheten i EU:s medlemsstaters kärnkraftsanläggningar. Slutresultaten kommer att presenteras . kommer arbetet med kommissionens färdplan för energi 2050, vilken presenterades , att fortsätta. Regeringen kommer att driva och lyfta fram frågor som syftar till att förena hållbarhet och ekonomisk tillväxt. Utvidgningen är av stor strategisk vikt för unionen, som trots ekonomisk kris har att möta globala utmaningar och verka för fred, stabilitet och välstånd i och dess närområde. undertecknade tillsammans med EU:s medlemsstater anslutningsfördraget, vilket innebär att EU har beslutat att välkomna som den 28:e medlemsstaten . Kroatiska ministrar och tjänstemän kommer att sitta med som observatörer vid förhandlingsbordet fram till dess. Beslut om att eventuellt ge kandidatlandsstatus till flyttades fram , och beslut om ett eventuellt inledande av anslutningsförhandlingar med kandidatlandet sköts upp till . Kommissionens avsikt är att inleda en dialog med Kosovo om viseringsfrihet. 1.1Information till, överläggningar och samråd med Enligt regeringsformen är regeringen skyldig att löpande informera om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet. informationsskyldighet regleras närmare i riksdagsordningen. att regeringen löpande ska informera om vad som sker inom Skr. 2011/12:105 ramen för EU-samarbetet och lämna denna skrivelse till med en berättelse över verksamheten i EU. Enligt riksdagsordningen ska regeringen också informera om sin syn på de dokument som EU:s institutioner överlämnat till och som regeringen bedömer som betydelsefulla. överlämnades 170 faktapromemorior (2010) i vilka regeringen har informerat om specifika förslag och regeringens syn på dessa. Regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor om EU-arbetet som utskotten bestämmer. Överläggningar mellan regeringen och utskotten om EU-frågor har ägt rum (2010). Då ett utskott begär det har regeringen också en skyldighet att lämna upplysningar och avge yttranden till utskotten om EU-arbetet på utskottens ämnesområden. arbete med subsidiaritetskontroll av lagstiftningsakter har formaliserats sedan Lissabonfördragets ikraftträdande . Enligt ska EU på de områden där det råder delad befogenhet vidta åtgärder endast om målet med ett förslag inte kan uppnås av medlemsstaterna själva. Enligt riksdagsordningen ska pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. Det utskott som är ansvarigt för subsidiaritetsprövningen kan med stöd i riksdagsordningen begära att regeringen ska informera om sin bedömning av subsidiaritetsprincipen i det aktuella lagstiftningsutkastet. Regeringen ska informera om sin bedömning från den dag då utskottet begär det. har antagit 10 s.k. motiverade yttranden om att bedömer att lagstiftningsutkast strider mot subsidiaritetsprincipen. har överlämnat yttrandena till kommissionen och regeringen har tagit del av samtliga. Regeringen har vidare tagit del av de 32 utlåtanden om granskningar av EU-dokument som behandlat. ska hållas underrättad av regeringen om frågor som ska beslutas i rådet. Regeringen ska rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen ska vidare överlägga med i andra frågor om EU-arbetet när nämnden av särskilda skäl påkallar en sådan överläggning. Regeringen ska också rådgöra med nämnden inför möten i . ägde samråd rum inför samtliga möten i rådet och i . En samlad redovisning av de fall där röstat nej eller avstått från att rösta i rådet finns i skrivelsens bilaga 3. Europeiska rådets dagordning präglades starkt av den ekonomiska och finansiella krisen i samt av utvecklingen i EU:s södra grannskapsregion. Under ledning av Europeiska rådets ordförande samlades stats- och regeringscheferna vid sju tillfällen . Energi- och innovationsfrågor stod på dagordningen vid stats- och regeringschefernas första möte för året . Diskussionerna kom dock att präglas av den ekonomiska situationen i och den dramatiska händelseutvecklingen i . antog slutsatser om att den inre marknaden för energi bör fullbordas . Enighet kunde nås om att ingen medlemsstat efter 2015 ska vara isolerad från de europeiska gas- och elnäten eller få sin energiförsörjning äventyrad på grund av avsaknad av lämpliga anslutningar. Vidare underströks betydelsen av det beslutade energieffektivitetsmålet på och behovet av beslutsamma åtgärder fastslogs. Ur svenskt perspektiv var det särskilt betydelsefullt att enighet kunde nås om principen att marknaden ska stå för huvuddelen av kostnaderna för infrastrukturinvesteringar. Avseende forskning och innovation fastslog att det europeiska forskningsområdet (ERA) bör fullbordas . Enighet kunde nås om att privata investeringar i innovativa produkter och tjänster främst uppmuntras genom bättre ramvillkor. uppmanade rådet att senast enas om en allmän inriktning avseende lagstiftningsförslagen om ekonomisk styrning. Relevanta myndigheter uppmanades att utföra ambitiösa stresstester på banker. bekräftade att det ska anta beslutet om en begränsad ändring i fördraget så att den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) kan inrättas. I ett separat uttalande från stats- och regeringscheferna i euroområdet aviserades ett samlat paket med åtgärder i syfte att främja stabilitet i euroområdet inför marstoppmötet. En del i detta skulle utgöras av en kvalitativ ny samordning av den ekonomiska politiken i euroområdet för att förbättra konkurrenskraften där även icke-euroländer ska inbjudas att delta. Dessa tankar om en konkurrenskraftspakt fördes fram av förbundskansler och president i anslutning till Europeiska rådets möte. I ett uttalande om och fördömdes våldet och de egyptiska myndigheterna uppmanades att bemöta det egyptiska folkets strävanden med politiska reformer. uttalade också sitt stöd för slutsatserna om som utrikesrådet antagit . Europeiska rådets extra möte Med anledning av utvecklingen i och EU:s södra grannskapsregion genomfördes ett extra möte i . I ett uttalande från mötet angav stats- och regeringscheferna den politiska inriktningen och prioriteringarna för EU:s framtida politik för regionen. bekräftade att EU kommer att stödja alla åtgärder som bidrar till en demokratisk omvandling, tillväxt och en jämnare fördelning av det ekonomiska välståndet i regionen. I uttalandet fördömde allt våld som den libyska regimen utövade mot civila och konstaterade att Gaddafis regim förlorat all legitimitet. 2011/12:105 bekräftade att EU:s humanitära bistånd till det libyska folket och de människor som tvingats fly från landet kommer att samordnas bättre. Vidare uppmanades rådet att tillsammans med kommissionen presentera en plan för hur kapaciteten att hantera migrations- och flyktingströmmar ska utvecklas. välkomnade kommissionens meddelande om södra och kommissionen uppmanades att presentera förslag om ytterligare sätt att öka handeln och de utländska direktinvesteringarna i regionen. Som brukligt stod de ekonomiska frågorna i centrum vid vårtoppmötet. antog ett övergripande åtgärdspaket i syfte att upprätthålla finansiell stabilitet, stärka tillväxten, konkurrenskraften och den ekonomiska styrningen. Även konsekvenserna av jordbävningskatastrofen i diskuterades med fokus på kärnsäkerhet, och slutsatser om Södra grannskapet, särskilt , antogs. godkände prioriteringarna för budgetkonsolidering och strukturreformer inom ramen för den europeiska terminen. Medlemsstaterna uppmanades att genomföra tillväxtfrämjande strukturreformer och fastställa åtgärder för att uppnå de överordnade EU2020- målen. välkomnade kommissionens avsikt att lägga fram en inre marknadsakt och uppmanade rådet och att sedan skyndsamt anta prioriterade åtgärder. I slutsatserna välkomnades rådets beslut om en allmän riktlinje om paketet med sex lagstiftningsförslag om ekonomisk styrning. I linje med de tankar som fördes fram av tyska förbundskanslern och franske presidenten i anslutning till Europeiska rådets möte enades stats- och regeringscheferna i euroområdet om den så kallade . Sex icke euroländer meddelade att man ansluter sig till pakten (, , , , och ). Deltagande länder åtar sig genom pakten att bl.a. genomföra åtgärder för att främja konkurrenskraft och sysselsättning samt förbättra de offentliga finansernas hållbarhet och förstärka den finansiella stabiliteten. underströk vikten av nära samverkan mellan nationella och europeiska organ i genomförandet av stresstester av banker. Vidare underströks att ändringarna av avtalet om den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) ska slutföras så att dess utlåningskapacitet på säkerställs. bekräftade utrikesrådets slutsatser från om utvecklingen i och EU:s södra grannskap. betonade att EU:s partnerskap med Södra grannskapet ska grundas på djupare ekonomisk integration, bredare tillgång till EU:s marknad och närmare politiskt samarbete. uppmanade berörda aktörer att snabbt tillförsäkra behövande humanitärt bistånd. Stats- och regeringscheferna uppmanade Europeiska investeringsbanken (EIB) att höja taket med för sin verksamhet i regionen. () uppmanades att se över möjligheten att utöka sitt verksamhetsområde till att också inkludera länder i södra . 2011/12:105 området. Mot bakgrund av den svåra kärnkraftsolyckan i klargjorde att EU står berett att ge ytterligare stöd. Vidare efterlyste att genomgripande risk- och säkerhetsbedömningar (stresstester) genomförs på EU:s alla kärnkraftverk och på kärnkraftverk i EU:s grannländer. Ekonomiska och migrationsrelaterade frågor dominerade junitoppmötet. Den första europeiska terminen avslutades formellt och enighet kunde nås om behovet av att stärka . enades om ett uttalande om det Södra grannskapet. godkände de landspecifika rekommendationerna som rådet antagit och uppmanade medlemsstaterna att beakta dessa vid nationella beslut om budgetar och strukturreformer. Behovet av snabba insatser i syfte att förverkliga flaggskeppsinitiativen i EU2020-strategin betonades. konstaterade att det övergripande ekonomiska åtgärdspaketet som beslutades vid marstoppmötet nu huvudsakligen genomförts. Det innefattade en överenskommelse om den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) liksom ändringen av den europeiska finansiella stabilitetsfacilitetens (EFSF) mandat och garantinivå. noterade de framsteg som gjorts i förhandlingarna gällande de sex lagstiftningsförslagen om stärkt ekonomisk styrning samt att stresstester genomfördes i banksektorn. välkomnade de framsteg som och gjort i genomförandet av ländernas respektive reformprogram. Avseende riktades en stark uppmaning till alla politiska partier att stödja de reformer som landet måste vidta. betonade att det grekiska parlamentet måste anta det reformpaket som utarbetats i samråd med IMF, ECB och kommissionen innan nästa delutbetalning från det befintliga stödprogrammet och formerna för kommande stödåtgärder kunde diskuteras. välkomnade utarbetandet av ett program för teknisk assistans till . lyfte fram den fria rörligheten för personer som en av de mest konkreta framgångarna för den europeiska integrationen. Man enades om behovet av att stärka bl.a. genom en förbättrad Schengenutvärdering. Kommissionen uppmanades att senast lägga förslag till en skyddsmekanism i syfte att hantera situationer då en medlemsstat står inför hårt tryck vid de yttre gränserna. Inom ramen för en sådan mekanism skulle en särskild skyddsklausul finnas för att temporärt tillåta återinförandet av kontroller vid de inre gränserna när en medlemsstat kan uppfylla sina skyldigheter enligt . På svenskt initiativ kunde referenser om att skyddsklausulen särskilt skulle vara inriktad mot tredjelandsmedborgare strykas. bekräftade målsättningen att ett gemensamt Skr. 2011/12:105 europeiskt asylsystem ska inrättas 2012. välkomnade de framsteg gjort och uppmanade rådet att fatta nödvändiga beslut för att kunna slutföra anslutningsförhandlingarna. I ett uttalande om det Södra grannskapet välkomnade den höga representantens och kommissionens meddelande om EU:s grannskapspolitik och ställde sig bakom utrikesrådets slutsatser från om utvecklingen i regionen. Uttalandet upprepade uppmaningen till överste att lämna ifrån sig makten i liksom EU:s beredskap att stödja en demokratisk utveckling i landet. välkomnade de framsteg som gjorts i , , , och och uttryckte oro över utvecklingen i , och . En uppmaning riktades också till alla parter att återuppta fredsförhandlingarna i . utsåg till ny ordförande för . för Donauområdet och ordförandeskapets rapport om romers integrering godkändes. När samlades gjordes en avrapportering om diskussion om skuldproblem och möjligheterna att förstärka Europeiska finansiella stabilitetsfaciliteten (EFSF). Enighet kunde nås om prioriteringar för den ekonomiska politiken för stärkt tillväxt. noterade avsikt att överväga möjligheter att ytterligare förstärka den ekonomiska konvergensen i eurozonen, inklusive genom en eventuell begränsad fördragsändring samt att vid toppmötet diskutera förutsättningarna för detta på basis av en rapport av Europeiska rådets ordförande. Behovet av samordning och transparens i arbete som bedrivs i eurozonsformat respektive i EU27-format diskuterades. informerades om diskussion om skuldproblem och möjligheterna att förstärka EFSF som utgör den finansiella mekanism som inrättades av 2010 i syfte att bevara den finansiella stabiliteten i euroområdet. Dessa frågor diskuterades även vid ett efterföljande möte mellan stats- och regeringscheferna i . noterade finansministrarnas diskussion dagen före om förstärkning av det europeiska banksystemet. diskuterade åtgärder för att stärka den långsiktiga tillväxten och konkurrenskraften. Stats- och regeringscheferna konstaterade att den inre marknaden spelar en avgörande roll för hållbar tillväxt och sysselsättning och uppmanade till genomförande av de 12 prioriteringarna i inre marknadsakten före slutet av 2012 och tjänstedirektivet . Kommissionen ombads att presentera en vägkarta för slutförandet av den digitala inre marknaden . konstaterade att ett omfattande ramverk för att ta sig ur den ekonomiska krisen utarbetats och omfattade EU2020-strategin, den europeiska terminen, europluspakten samt det nya regelverket om förstärkt ekonomisk styrning, det s.k. 6-packet. Kommissionens avsikt att stärka rollen för kommissionären för ekonomiska och monetära frågor i syfte att förbättra övervakning och genomförande av regelverket välkomnades liksom dess avsikt att tidigarelägga sin årliga tillväxtrapport. betonade de ansträngningar som gjordes för att åtgärda brister i det finansiella systemet och uppmanade till antagande av lagförslag, som de om direkthandlade derivat, blankning och insättningsgarantisystem vid slutet av 2011 samt de om kapitaltäckningskrav för bankerna . enades om behovet av samstämmighet mellan euroområdets och EU:s aktiviteter samt att åtgärder inom euroområdet måste stå i överensstämmelse med EU:s funktion som helhet så att hela unionen involveras i gemensamma frågor. Från svensk sida betonades betydelsen av att värna EU som helhet. Kommissionens ansvar för att inre marknadsregler genomfördes korrekt i alla 27 medlemsstater var viktig i detta avseende. noterade avsikten hos stats- och regeringscheferna i euroområdet att överväga förstärkning av det ekonomiska samarbetet inom eurozonen, att förbättra budgetdisciplinen och fördjupa den ekonomiska unionen, inklusive att undersöka möjligheten till en begränsad fördragsändring i detta syfte. underströk vikten av att främja fri, rättvis och öppen handel och att ökade ansträngningar bör läggas på bilaterala och regionala avtal, för att bl.a. undanröja handelshinder. Stats- och regeringscheferna diskuterade det kommande G20- toppmötet i och ställde sig bakom de riktlinjer som finans-, jordbruks-, sysselsättnings- och utvecklingsministrarna antagit. uppmanade G20 att anta en ambitiös handlingsplan med konkreta åtaganden och åtgärder från alla G20-länder i syfte att möta de utmaningar den ekonomiska nedgången medför. pekade ut områden där G20-toppmötet bör göra framsteg, däribland reformeringen av det internationella monetära systemet, regleringen och tillsynen av finanssektorn, hanteringen av svängningarna i råvarupriser, främjandet av hållbar tillväxt och motverkandet av protektionism samt kampen mot klimatförändringarna, särskilt i fråga om klimatfinansiering. fastställde EU:s ståndpunkt inför de internationella klimatförhandlingarna i (COP 17) genom att ställa sig bakom slutsatserna från Ekofin- och den 4 respektive . Avslutningsvis berördes även utvecklingen i EU:s södra grannskap. bekräftade EU:s stöd i demokratiseringen av och betonade även sitt stöd för ett demokratiskt och pluralistiskt . Det första fria valet i välkomnades. ställde sig bakom utrikesrådets slutsatser om från och uttryckte krav på president avgång. Skärpningen av sanktionerna mot välkomnades liksom det andra toppmötet inom det östliga partnerskapet. Europeiska rådets informella möte