prop · H0031d35 · 2012-09-20 00:00:00 — En väl fungerande inre marknad är avgörande för unionens tillväxt och därmed ökad sysselsättning och välfärd. I den globala ekonomin blir detta än viktigare. Den inre marknaden intar en central plats i den övergripande EU-politiken för hållbar tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. För att den inre marknaden ska kunna fungera som en hemmamarknad för svenska företag krävs att de 500 miljoner konsumenterna och cirka 20 miljoner företagen inom EU lätt och problemfritt har tillgång till den. Det är därför av största vikt att arbetet med att förvalta och utveckla de system och regelverk som utgör ramen för den inre marknaden sköts väl. Detta ger goda förutsättningar för ökad export, konkurrenskraft och tillväxt. har återkommande uppmärksammat den inre marknadens betydelse för ökad tillväxt. arbetar nära ett antal likasinnade länder i syfte att stärka den inre marknadens bidrag till tillväxt i . firar den inre marknaden . och andra aktörer i liksom övriga medlemsländer deltar i arbetet för att uppmärksamma den inre marknaden och de möjligheter den erbjuder företag och privatpersoner. Som ett led i firandet presenterade Europeiska kommissionen 2011 tolv nyckelåtgärder i den s.k. Inremarknadsakten. har slagit fast att åtgärderna ska beslutas av EU-institutionerna senast före utgången av 2012. avser kommissionen presentera nästa etapp av Inremarknadsakten. Styrning och tillämpning av den inre marknadens regelverk får allt större utrymme på den politiska dagordningen. Kommissionen antog ett meddelande om governance, dvs. styrning av den inre marknaden, som kommer att ligga till grund för förstärkta åtgärder och framöver. har till uppgift att administrera flera av instrumenten på den inre marknaden. Det gäller dels de anmälningsprocedurer för förslag till regler om varor och tjänster som syftar till att förebygga att handelshinder uppkommer. Det gäller också det svenska , där arbetar för att lösa hinder på den inre marknaden som uppkommit genom myndigheters felaktiga tillämpning av det EU-rättsliga regelverket. Genom funktionerna som kontaktpunkt för varor och tjänster sprider kollegiet information om den inre marknadens principer och i egenskap av samordnare för () underlättar myndigheten samarbete mellan svenska myndigheter och myndigheter från andra medlemsstater. har genom dessa uppgifter en allt större betydelse när det gäller att förbättra den inre marknadens funktion i och framstår alltmer som svensk inremarknadsmyndighet. kommer också att fortsätta stödja övriga myndigheter i deras arbete med att förbättra den inre marknaden. Dessutom ska tillsammans med andra aktörer fortsätta att vidareutveckla arbetet med att sprida information om den inre marknaden i syfte att få fler svenska företag att tillvarata de möjligheter som finns att sälja sina varor eller tjänster på den inre marknaden. Tjänstesektorn fortsätter att växa och bidra till tillväxt och sysselsättning. En ekonomisk analys som utförts av Europeiska kommissionen visar att tjänstedirektivets genomförande kan förväntas bidra till en ökning av EU-ländernas Denna siffra skulle dock kunna öka till om medlemsstaterna ökar sin ambitionsnivå och öppnar sina marknader ytterligare för de tjänster som omfattas av direktivet. Mot bakgrund av detta har kommissionen antagit ett meddelande där de föreslår ytterligare åtgärder för att stärka medlemsstaternas genomförande av direktivet. Samråd inom den inrättade referensgruppen för tjänstedirektivet bidrar till ett ökat informations- och erfarenhetsutbyte med bl.a. myndigheter, näringsliv, fackliga och andra berörda intresseorganisationer kring konkreta tillämpningsfrågor rörande direktivet. Direktivet 98/34/EG innehåller ett av de främsta instrumenten för att undvika att nya handelshinder tillkommer på varuområdet. Proceduren har funnits och innebär att alla förslag till tekniska föreskrifter och föreskrifter för informationssamhällets tjänster måste anmälas till Europeiska kommissionen. Ett kontinuerligt arbete pågår både från sida och i för att förbättra hanteringen av direktivet och möjligheterna att följa andra medlemsländers regelgivning. Någon större ändring av den berörda delen av 98/34/EG förväntas enligt uppgift inte på grund av utvecklingen inom standardiseringen (se nedan). På det icke-harmoniserade området finns även den relativt nya proceduren i EG-förordning 764/2008 vars syfte är att fånga upp administrativa beslut som inverkar menligt på fri varurörlighet. Även för denna rättsakt pågår aktiviteter för ökat genomslag och den behandlas även inom ramen för genomförandet av Östersjöstrategin. Kommissionen presenterade den första avrapporteringen (omfattande ) till rådet och . En av åtgärderna i inremarknadsakten är det s.k. standardiseringspaketet, som innefattar ett meddelande och en förordning. Förordningen ersätter delar av direktiv /34/EG och utvidgas till att omfatta även tjänsteområdet. Förordningen, som slutförhandlades , innebär bl.a. en revidering av den horisontella lagstiftningen på standardiseringsområdet för att modernisera, effektivisera och bredda användningen av standardisering i EU:s policyinstrument och lagstiftning. Det är regeringens målsättning att paketet ska leda till en bredare användning av standarder bl.a. på 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tjänsteområdet, där regeringen ser stor potential till ökad svensk kunskapsbaserad export. har i uppgift att i samarbete med svenska intressenter följa utvecklingen av EU:s standardiseringspolitik och hålla regeringen underrättad om viktiga skeenden och utvecklingstendenser inom standardiseringen som är av betydelse för svensk ekonomi. I samarbete med Standardiseringsråd (SSR) tillsattes 2010 ett projekt, lett av en koordinator i , för att skapa en plattform för att effektivisera arbete med standardiseringsrelaterade frågor. Projektet har avslutats och lämnar efter sig en etablerad organisation med ett kontaktnät i som har möjlighet att i det löpande arbetet bevaka och följa upp frågor kopplade till standardisering, liksom ett systematiserat arbetssätt med inriktning på att stärka regeringens styrning av det offentliga engagemanget avseende standardisering. Som ett led i att modernisera den svenska standardiseringen genomförde SSR en översyn av sin verksamhet och organisation. Det resulterade i att SSR ombildades till ett nytt tre svenska standardiseringsorganen, (). Förbundet övertar flertalet av SSR:s uppdrag, varav uppgiften att främja standardisering är den viktigaste. Statsbidraget till standardiseringen kanaliseras via SSF. väntas ett lagstiftningspaket antas av EU där tio olika EU- direktiv revideras i enlighet med den modell som följer av det s.k. varupaketet. Syftet med revideringen är att rättsakter som innehåller krav på produkter ska bli mer enhetliga. När paketet har beslutats vidtar arbetet med att genomföra direktiven i svensk rätt. Swedac kommer att spela en viktig roll vid genomförandet av de reviderade direktiven som samrådsmyndighet för de myndigheter som kommer att arbeta med att genomföra dessa reviderade direktiv. Målet i övrigt för Swedac är att myndigheten med fortsatt hög kompetens ska utöva och utveckla sin verksamhet som ansvarig myndighet för ackreditering och teknisk kontroll, som samordnare av marknadskontroll samt som ansvarig myndighet för reglerad mätteknik och kontroll av ädelmetaller. Utvecklingen av Swedacs verksamhet beror till stor del på utvecklingen inom ackrediterings- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 området, t.ex. om ackreditering införs för något nytt område. Swedacs verksamhet som samordnande myndighet för marknadskontroll har stor betydelse för att säkerställa att varor och tjänster på marknaden uppfyller gällande krav. förväntas kommissionen lämna förslag till en ny förordning om marknadskontroll som kommer att behandlas i rådet . Swedac har en nyckelroll när det gäller att uppnå regeringens mål om en väl fungerande inre marknad. Såvitt avser för har Swedac och fått ansvar att leda tre flaggskeppsprojekt inom prioritetsområde 6 avseende den inre marknaden. Projekten redovisas till . De horisontella instrumenten för en väl fungerande inre marknad är inom vissa sektorer mycket väl utvecklade, medan utvecklingen pågår och ständigt förändras inom nyare områden. I takt med att nya marknader och teknik utvecklas kommer nya behov att uppstå. Ett exempel är den digitala agendan, där den inre marknadens instrument, bl.a. standardisering, är viktiga för att åstadkomma en god utveckling inom nya områden. E- handel utgör en viktig del av den inre marknaden. framgår det att EU:s inre marknad för e-handel den s.k. digitala inre marknaden lider av stora brister. Den stora outnyttjade potential som gränsöverskridande e- handel erbjuder bör utnyttjas. Nya samarbeten är också nödvändiga. Det är avgörande att de myndigheter och regioner som arbetar med att främja konkurrenskraft och tillväxt från olika utgångspunkter samarbetar och skapar synergieffekter som bidrar till att åstadkomma en utveckling av den inre marknaden genom bl.a. ökad export och tillväxt. Globaliseringen innebär stora möjligheter men också utmaningar. Handelspolitiken kan utgöra ett viktigt instrument för att tillvarata globaliseringens möjligheter och hantera dess möjliga avigsidor. Tydliga, icke-diskriminerande, globala regler för internationell handel är avgörande för hållbar tillväxt och utveckling. Också de fattiga länderna måste kunna skörda globaliseringens frukter. Regeringen har ambitionen att fortsatt stimulera till en fortlöpande dialog, i EU och internationellt, om de handelspolitiska perspek- tiven i den förändrade globala kontexten. Detta är viktigt inte minst i ljuset av internationaliseringen och företagens ökande fragmentisering, men också därför att handelspolitiken aktivt måste bidra till vår tids stora globala utmaningar såsom klimatförändringarna och fattigdomsbekämpningen. Som ett öppet och handelsberoende land lägger stor vikt vid det multilaterala handelssystemet. WTO är grundbulten i detta system och arbetar aktivt för att värna WTO som organisation både vad gäller regler och som handelspolitiskt organ. Regeringen kommer fortsatt att arbeta för att framsteg görs i WTO för reella marknadsöppningar samt förbättrade och förenklade regelsystem. På skulle ett lyckat avslut på Doharundan stärka WTO, ge världsekonomin en positiv injektion samt bidra till ökad handel och tillväxt, inte minst för utvecklingsländerna. Multilaterala handelsavtal är också den bästa försäkringen mot ökad protektionism. Regeringen arbetar för att översynen av WTO:s informationsteknikavtal, , genom en utvidgning av avtalet, ska bli så framgångsrik som möjligt. Tullfrihet för elektronikvaror är viktigt för både svenska konsumenter och exportintressen. avser även arbeta för att fler länder ansluter sig till WTO:s avtal om offentlig upphandling, GPA (Goverment Procurement Agreement). Av särskilt intresse är att blir medlem i GPA. Regeringen verkar också för ett handelsproceduravtal inom WTO. Inom Doharundan är handelsprocedurer ett område där förhandlingarna kommit relativt långt. Det skulle innehålla vinster för samtliga WTO-medlemmar men särskilt för utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna. Regeringen lägger stor vikt vid att utvecklingsländernas intressen och särskilda behov tillvaratas i såväl WTO som i andra handelsrelaterade organisationer och förhandlingar. Målet är att stärka fattiga människors och länders möjligheter att ta del av globaliseringens fördelar. En ökande handel, och minskade handelshinder, är avgörande i detta sammanhang. Regeringen driver konsekvent linjen att EU ska visa största möjliga öppenhet gentemot fattiga länder, särskilt vad gäller varor och tjänster som fattiga människor producerar. har ett gott anseende och förtroende i många fattiga länder. I EU:s förhandlingar om ekonomiska partnerskapsavtal är en stark röst för en konstruktiv dialog med de s.k. AVS-länderna, dvs. ett 70-tal länder i , och . Regeringen eftersträvar utvecklingsfrämjande, breda och fullödiga regionala avtal med alla AVS-länder samt att samarbetet kring handelsrelaterade biståndsinsatser kopplade till partnerskapsavtalen konkretiseras. Vid sidan av multilaterala förhandlingar kan bilaterala och regionala initiativ spela en viktig roll. I förhandlingar mellan en mindre grupp av länder är möjligheterna också större att nå ett mer omfattande resultat både i form av vilka handelshinder som ingår i ett avtal och hur långtgående liberaliseringar som görs. Regeringen verkar fortsatt för att EU driver förhandlingar om bilaterala och regionala frihandelsavtal med en rad länder och regioner i världen, och att svensk industris intressen tas tillvara både i urvalet av länder/regioner som EU förhandlar med och i specifika delar av avtalen. För att skapa bättre förutsättningar för svenska företag att konkurrera på världsmarknaden är det viktigt att frihandelsavtalen, utöver avveckling av tullar, också innehåller effektiva regler som rör t.ex. ursprungsregler, icke-tariffära handelshinder, investeringar och immaterialrätt. Förhandlingarna om ett frihandelsavtal med väntas avslutas . Även förhandlingarna med och har kommit långt och kan förhoppningsvis avslutas . Båda dessa förhandlingar rymmer komplexa frågor som troligen inte kommer kunna lösas ut förrän i ett slutskede. Det är välkommet att förhandlingarna med kunnat avslutas, även om det råder enighet i EU-kretsen om att undertecknande och ratificering av avtalet är avhängigt den politiska utvecklingen i landet. Förhandlingarna med gör framsteg och ytterligare förhandlingar med fler ASEAN- länder väntas inledas . En process har även inletts mellan och med ambitionen att den ska utmynna i förhandlingar om ett frihandelsavtal. Kommissionen presenterade ett utkast till förhandlingsmandat för förhandlingarna med . EU:s medlemsstater ska diskutera mandatet, och regeringen avser verka för att ett beslut snabbt tas om att inleda 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 utgör en stor och växande marknad. Förhandlingarna med denna region återupptogs 2010, men endast begränsade framsteg har gjorts . Förhandlingarna med samarbetsråd är fortsatt låst. söker bidra till att lösa de få återstående frågorna. I och med utvecklingen i EU:s södra grannskap har handelsrelationen fått ökad strategisk vikt. Rådet har antagit förhandlingsdirektiv för djupgående frihandelsavtal med , , och . Konsultationer genomförs för att bedöma ländernas beredskap att inleda förhandlingar och genomföra åtaganden. Den handelspolitiska agendan inom det östliga partnerskapet är av stor vikt för ländernas ekonomiska reformarbete. Förhandlingar om djupgående frihandelsavtal med och har inletts och står näst på tur. EU och har inlett en ny satsning för att utveckla den bilaterala handelsrelationen i syfte att bidra till jobb och tillväxt. har varit pådrivande härvidlag. Ytterligare liberaliseringar och närmande av regelverk skulle kunna ge stora positiva effekter. Regeringen anser att EU behöver ett bättre regelverk på antidumpningsområdet och avser fortsätta att arbeta aktivt för detta, bl.a. inom ramen för EU:s kommande reformering av skyddsinstrumentsystemet. Även EU:s användning av s.k. antisubventionsåtgärder behöver ses över och förändras i mer frihandelsvänlig riktning. stödjer fortsatt EU:s arbete för att säkerställa immaterialrättslig lagstiftning och efterlevnad av denna lagstiftning i olika delar av världen. Genom ACTA (Anti-Counterfeiting Trade Agreement) verkar EU för att förbättra respekten för existerande immateriella rättigheter. Kommission har vänt sig till EU- domstolen för att efterhöra dess syn på ACTA:s förenlighet med . röstade emellertid nej till avtalet. Parlamentets ställningstagande innebär att varken EU eller dess medlemsstater kan tillträda ACTA. fortsätter också att verka för att ska utvecklas och tillämpas så att den blir ett effektivt hjälpmedel för svenska företag att tackla handelshinder i tredje land. Marknadstillträdesstrategin ska genom öppen och fri handel säkra tillgången på råvaror och för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 industrin strategiskt viktiga insatsvaror. Regeringens ambition för offentlig upp- handling är att åstadkomma förbättrat marknadstillträde på internationella upphandlingsmarknader. Det är också viktigt att tillträdet till europeiska upphandlingsmarknader inte begränsas. Regeringen kommer därför fortsatt att bekämpa kommissionens lagförslag om att begränsa tillträdet till EU:s marknad för offentlig upphandling. På området för investeringar stödjer arbetet med att ta fram en gemensam investeringspolitik som månar om att det existerande skyddet för investeringar inte försämras. Regeringen ser även fortsatt handelspolitiken som ett viktigt instrument för att möta olika mål på miljö- och klimatområdet. Handeln med utrotningshotade växter och djur omsätter mycket stora belopp och hotar den biologiska mångfalden. arbetar genom olika instrument för att motverka denna handel, t.ex. genom att verka för åtaganden i EU:s frihandelsavtal, samt riktade biståndsinsatser för att utbilda tulltjänstemän i relevanta länder. Klimatansträngningarna stöds genom att verkar för nedmontering av tullar och andra handelshinder på miljö- och klimatvänliga varor, tjänster och teknik. Ett annat bidrag är att göra handeln med och även produktionen av ickefossila drivmedel effektivare, enklare och mindre kostsam. Möjligheten för utvecklingsländer att delta i handeln med hållbara produkter och grön teknik ska fortsatt underlättas. Regeringen finansierar därför utvecklingsländers ökade deltagande i internationella standardiseringsprocesser på miljö- och klimatområdet. Regeringen fortsätter även arbetet med att förhindra att det växande klimatengagemanget används som en ursäkt för att bibehålla eller införa nya handelshinder. Protektionistiska åtgärder skulle minska utrymmet för mer effektiva lösningar som t.ex. rör teknologiöverföring och en mer hållbar resursanvändning. Regeringen är också övertygad om att har en viktig uppgift i att föra den internationella handelspolitiska agendan framåt, bl.a. avseende frågan om globala värdekedjor. Ett fruktbart samarbete om denna fråga pågår mellan och . Inom ramen för Globalt Ansvar bedriver ett angeläget arbete kring frågor om företagens samhällsansvar, Corporate Social Responsibility (CSR), för att stärka företagens möjligheter att hantera utmaningar kring mänskliga rättigheter, miljö, arbetsvillkor och korruption. Regeringen uppmuntrar företagen att i sin verksamhet tillämpa riktlinjer för multinationella företag, och vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och följa de tio principerna i FN:s Global Compact. främjar Sverigebilden och ökar därmed konkurrenskraft. Detta är viktigt också när det gäller främjandet av svenska företag och investeringar i utlandet. avser öka ansträngningarna att etablera bilaterala kontakter på CSR-området med länder i bl.a. och söder om samt i i syfte att stärka ländernas kapacitet inom ansvarsfullt företagande. Bilaterala kontakter är också ett värdefullt verktyg för att understödja svenska företags ansträngningar att bedriva en ansvarsfull verksamhet på marknader där företagen ofta möter stora utmaningar på CSR-området. Regeringen fäster stor vikt vid det internationella samarbetet på anti-korruptions- området. Korruption förhindrar och försvårar handel, investeringar och entreprenörskap och gör ekonomiska transaktioner mer kostsamma. Korruption är att allvarligt hinder för u- ländernas utveckling och för fattigdomsbekämpning. Företag som har som politik att inte muta riskerar förlora affärer till företag som gör det. Mot denna bakgrund är det ett starkt svenskt intresse att så många länder som möjligt ansluter sig till den ovannämnda OECD- konventionen, i vilken parterna åtar sig att kriminalisera givande av mutor till utländska tjänstemän i internationella affärstransaktioner. tillämpning av mot korruption kommer att granskas . 4.6.12:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 23 067 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 068 tkr prisnivå. 4Motsvarar 23 067 tkr prisnivå. Anslaget används för Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) myndighetsverksamhet, dvs. att utveckla ordningar för teknisk provning och kontroll, samordna marknadskontroll m.m. Huvuddelen av Swedacs omsättning kommer från ackrediteringsverksamheten som finansieras via avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Ackreditering m.m. samt Internationellt utvecklingsarbete (intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppgick resultatet från uppdragsverksamheten (ackreditering m.m.) till . Överskottet kan hänföras till ett ökat antal ansökningar om ackreditering i kombination med tillfälligt mindre bemanning. Överskottet beräknas motsvara ett underskott under närmast följande år. Intäkterna från tjänsteexport beräknas minska till följd av att vissa internationella utvecklingsprojekt avslutas. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 övrigt förväntas inga större förändringar när det gäller intäkter och kostnader. Tabell 4.4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Metrologi m.m. (som inte får anslag/bidrag) anslag/bidrag) anslag/bidrag) Swedac har rätt att ta ut avgifter inom den reglerade mättekniken (legal metrologi). Avgifterna ska endast finansiera själva tillsynen och inte relaterad myndighetsverksamhet som finansieras via anslaget. förväntas inga större intäktsförändringar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) . beräknas anslaget till respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 80 910 tkr prisnivå. 3Motsvarar 80 910 tkr prisnivå. 4Motsvarar 80 911 tkr prisnivå. Anslaget används för verksamhet rörande utrikeshandel och handelspolitik samt för vissa särskilda handelspolitiska insatser exkl. Open Trade och insatser avseende handelsrelaterat utvecklingssamarbete. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.8 Anslagsutveckling 2:3 Exportfrämjande verksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget finansierar det statliga uppdraget till exportråd (), exportfrämjande insatser, särskilda främjande- och handelspolitiska insatser samt Sverigeprofilering till stöd för främjande. verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och (). Regeringen prioriterar ett aktivt exportfrämjande som möter de små och medelstora företagens behov. Genom propositionen Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande (prop. 2011/12:92, bet. 2011/12:NU23, rskr.