prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — Rådsslutsatser om skyddet av barn i den digitala världen Rådet beslutade om rådsslutsatser som uppmärksammar skyddsaspekten rörande barn och unga i den digitala världen. Slutsatserna innebär ökade medvetandehöjande insatser, effektiviserande av arbetet att bekämpa illegalt och skadligt innehåll samt uppmuntrande av intressenter inom relevanta branscher att ta ett större och bredare ansvar för sina tjänster och produkter, t.ex. genom ökad innehållsklassificering och andra självreglerande insatser. Slutsatserna knyter an till rekommendationerna om skydd av barn genom den tillämpningsrapport som kommissionen publicerat . anser att fokus ska ligga på medvetandegörande insatser och kunskap snarare än på tekniska lösningar och verktyg för skydd och/eller kontroll samt att det är viktigt att upprätthålla balansen mellan skyddsinsatser/åtgärder och yttrandefriheten. Överläggningar och samråd med ägde rum . Ramprogrammet Media 2007 (20072013) Ramprogrammet Media 2007 är EU:s stödprogram för film-, tv- och multimediebranschen. Programmet syftar till att stärka den europeiska audiovisuella sektorn bl.a. genom att stödja distributionen av audiovisuella verk inom och utanför EU samt att stärka konkurrenskraften genom finansieringsvägar och användandet av digital teknik. tilldelades svenska projekt ca . Kommissionen presenterade ett förslag till nytt samarbetsprogram på kultur- och medieområdet (se faktapromemoria 2011/12:FPM78). Förslaget innebär en sammanslagning av nu gällande kultur- och medieprogram (inkl. Media Mundus) under den gemensamma . Den totala summan föreslås uppgå till (20142020). En tydligare koppling görs också till EU2020-målen. 48.3Programmet Ett för medborgarna Programmet Ett för medborgarna löper 2013 och syftar till att överbrygga klyftan mellan medborgarna och EU:s institutioner samt att stärka sammanhållningen mellan européer. lämnade kommissionen en rapport om den genomförda halvtidsutvärderingen av programmet. Av utvärderingen framgår i synnerhet att programmets politiska påverkan behöver stärkas. I utvärderingen konstateras även att kommande programperiod bör bygga vidare på erfarenheter i nuvarande program men utvecklas genom att bidra till att uppmuntra EU-invånare att påverka den politiska dagordningen och engagera sig mer i förverkligandet av politiska beslut. Kommissionen har föreslagit att en nationell kontaktpunkt ska sättas upp i varje land för att öka kunskapen om programmet och främja deltagande. gavs i uppdrag av regeringen att vara kontaktpunkt i . Kommissionens meddelande om idrott presenterade kommissionen meddelandet om utveckling av idrottens europeiska dimension. Meddelandet fokuserar på tre områden: idrottens roll i samhället, idrottens ekonomiska aspekter och idrottens organisation. Därutöver innehåller meddelandet ett kortare avsnitt om samarbetet med länder utanför EU och internationella organisationer. Inom dessa fyra områden lägger kommissionen i meddelandet fram förslag på åtgärder. Regeringen anser att idrottspolitik först och främst är en nationell angelägenhet och har ifrågasatt värdet av ett europeiskt idrottsprogram. Regeringen värnar den fria och självständiga idrottsrörelsen och välkomnar därför att det i meddelandet fastslås att självständiga ledningsstrukturer är grundläggande för idrottens organisation. Överläggningar och samråd med ägde rum . antog rådet en resolution om en EU-arbetsplan för idrott som pekar ut prioriterade frågor på idrottsområdet och formaliserar delar av det tidigare informella idrottspolitiska samarbetet inom EU. Överläggningar och samråd med ägde rum . för alla (idrott) presenterade kommissionen ett meddelande och ett förordningsförslag, om inrättandet av ett gemensamt program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdomsfrågor och idrott inom ramen för perioden 20142020 för alla se faktapromemoria 2011/12:FPM68. Programmet kommer att inriktas på att stärka goda styrelseformer och kunskapsbasen om idrott i EU, främja hälsofrämjande fysisk aktivitet, utnyttja idrottens möjlighet att främja social integration, främja parallella karriärer genom utbildning av idrottsaktiva samt hantera transnationella hot som dopning, uppgjorda matcher, våld, rasism och intolerans. DEL 12 EU:S INSTITUTIONER EU måste företrädas av moderna, effektiva, öppna och medborgarorienterade institutioner. Se avsnitt 2 (del 1). har fortsatt beställt tolkning i rådsarbetsgrupperna i relativt hög omfattning . använde omkring hälften av det tilldelade ekonomiska anslaget för tolkning. Kommissionens arbete utgick i huvudsak från de prioriteringar och initiativ som presenterades i det årliga arbetsprogrammet och som till stor del var inriktade på ekonomisk återhämtning. Arbetsprogrammet innehöll 40 strategiska initiativ och var indelat i fem huvudprioriteringar: -hantering av den ekonomiska krisen, -skapa sysselsättning och tillväxt genom EU 2020-strategin, -en agenda för medborgarna: bygga ett område för frihet, rättvisa och säkerhet, -att inleda förhandlingarna inför nästa fleråriga budgetram samt -att öka EU:s inflytande på den globala arenan. Medlemsstaterna är skyldiga att korrekt och genomföra den gemensamt överenskomna lagstiftningen i respektive nationella regelverk. Kommissionen följer upp medlemsstaternas genomförande av direktiv som siktar till att förbättra den inre marknaden i en resultattavla som publiceras . Resultattavlan för den inre marknaden innehåller även statistik för hur medlemsstaterna hanterar de ärenden där kommissionen ifrågasatt nationellt regelverk i något avseende och sammanställer en tabell över hur medlemsstaterna sammanfattningsvis genomför och tillämpar inremarknadsregelverket. I denna sammanställning har generellt sett inte hävdat sig så väl som exempelvis och . I höstens resultattavla uppnådde inte den politiska målsättningen om maximalt icke-genomförda direktiv utan redovisade ett genomförandeunderskott om . Å andra sidan uppnådde endast elva medlemsstater målsättningen som statistiken avsåg. Med anledning av placering i jämförelse med andra medlemsstater, men också med anledning av de nya befogenheter att betydligt snabbare än tidigare föra process inför om ekonomiska sanktioner för försent genomförda direktiv som infördes i och med Lissabonfördraget, har ett antal informationsinsatser vidtagits , främst inom . Diskussioner har inletts kring vad som krävs för att bättre ska kunna uppfylla åtagandena att korrekt och nationellt genomföra EU-rättslig lagstiftning. har inte varit föremål för process om ekonomiska sanktioner för försent genomförda direktiv. Kommissionen utfärdade de första stämningsansökningarna i enlighet med de nya befogenheterna Lissabonfördraget medförde [mot , och för försent genomförande av tjänstedirektivet]. Kommissionen övervakar att medlemsstaterna tillämpar och genomför på ett riktigt sätt. Om kommissionen anser att en medlemsstat inte uppfyller sina skyldigheter, kan den inleda ett s.k. överträdelseförfarande. Överträdelseärenden kan röra antingen utebliven anmälan om genomförande av direktiv, alternativt felaktigt genomförande eller tillämpning av EU-rätt. Överträdelseförfarandet består av tre formella steg. I det första steget fattar kommissionen beslut om en s.k. formell underrättelse till berörd medlemsstat, som kan svara . Om kommissionen inte är nöjd med svaret, kan den avge ett s.k. motiverat yttrande. Om medlemsstaten inte , normalt , vidtar de åtgärder som kommissionen bedömer vara nödvändiga, kan kommissionen i ett tredje steg föra ärendet vidare till . överlämnade kommissionen 34 formella underrättelser till , varav 24 avsåg utebliven anmälan om genomförande av Året innan överlämnade kommissionen 25 formella Skr. 2011/12:105 underrättelser till . Av dessa rörde 1 verkställighet av dom, vilket kan leda till ekonomiska sanktioner mot , och 20 rörde utebliven anmälan om genomförande av direktiv. riktade kommissionen 13 motiverade yttranden mot , varav sex avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv, och kommissionen väckte talan mot om fördragsbrott i tre fall. Året innan riktade kommissionen 17 motiverade yttranden mot . Av dessa rörde fem utebliven anmälan om genomförande av direktiv. väckte kommissionen talan mot i för fördragsbrott i tre fall. skrev kommissionen av 35 ärenden (30 ärenden ) som varit föremål för formellt överträdelseförfarande mot . Det kan vara intressant att jämföra de nu redovisade siffrorna med läget i och . När det gäller överlämnade kommissionen 66 formella underrättelser (varav 62 rörde utebliven anmälan om genomförande av direktiv) och 14 motiverade yttranden, (varav 11 rörde utebliven anmälan om genomförande av direktiv). Kommissionen stämde för fördragsbrott i två fall. När det gäller överlämnade kommissionen 34 formella underrättelser (varav 25 rörde utebliven anmälan om genomförande av direktiv) och fyra motiverade yttranden (varav två rörde utebliven anmälan om genomförande av direktiv). Kommissionen stämde för fördragsbrott i tre fall. startade kommissionen ett pilotprojekt för att utveckla nya arbetsmetoder för bättre och mer effektiv handläggning av klagomål. deltar i projektet tillsammans med 22 andra medlemsstater. har fyra ytterligare medlemsstater beslutat att ansluta sig till projektet. Det innebär att alla medlemsstater förutom är med i projektet. syftar till att om möjligt lösa frågor avseende tolkning och tillämpning av unionsrätten i medlemsstaterna utanför det formella överträdelseförfarandet. har erhållit 24 ärenden inom ramen för pilotprojektet och 22 ärenden har avslutats. finns 19 öppna ärenden inom ramen för pilotprojektet. Utvärdering av pilotprojektet pågår. I bilaga 2 redogörs för läget per beträffande överträdelseärenden mot . För en översikt av överträdelseärenden som kommissionen driver mot medlemsstaterna hänvisas till kommissionens årliga rapport om kontrollen av unionsrättens tillämpning. Året i har präglats av det fortsatta arbetet med att genomföra Lissabonfördraget och de interinstitutionella diskussioner det givit upphov till. Dessa har lett fram till överenskommelser om roll i internationella förhandlingar samt om hur och i vilka fall medlemsstaterna ska redovisa jämförelsetabeller över hur de Ett interinstitutionellt avtal om tillgång till säkerhetsklassad information från rådet Skr. 2011/12:105 är nära en lösning. antog det konstitutionella utskottet ett betänkande med förslag till förordning om närmare föreskrifter för utövande av undersökningsrätt. Frågan förväntas vara fortsatt aktuell . I lagstiftningsarbetet har frågan om kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter eller genomförandeakter ofta varit föremål för diskussion mellan , rådet och kommissionen. I diskussionerna om interinstitutionella frågor har det varit regeringens linje att den balans som etablerats genom Lissabonfördraget ska respekteras. Vid årets början engagerade sig starkt i frågan om den ungerska konstitutionen. I det praktiska lagstiftningsarbetet har året dominerats av arbetet med lagstiftningspaketet om ekonomisk styrning (s.k. 6-pack). har också eftersträvat en roll i förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram vilket bl.a. lett till att var medarrangör till en konferens på detta tema. Vid årets sista session godkände anslutningsfördraget med . Vid denna session avvisade också ett förslag till förlängning av protokollet om fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning enligt fiskepartnerskapet mellan och . Genom Lissabonfördraget förändrades reglerna om EU:s eget domstolssystem på så sätt att domstolen numera som utgångspunkt är behörig på samtliga politikområden. bytte därmed namn till EU-dom- stolen. Uttryckliga undantag från domstolens behörighet görs för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, där domstolen i stort sett saknar behörighet. När domstolen utövar sina befogenheter på området med frihet, säkerhet och rättvisa ska den inte heller vara behörig att pröva giltigheten eller proportionaliteten av insatser som polis eller andra brottsbekämpande organ gör i en medlemsstat. Detsamma gäller när medlemsstaterna utövar sitt ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten. Domstolens uppgift är att säkerställa att lag och rätt följs vid tolkningen och tillämpningen av . ska se till att unionens institutioner handlar inom sina respektive behörighetsområden och i enlighet med . Det är också som ytterst avgör om medlemsstaterna och unionens institutioner följer och tillämpar korrekt. En lägre instans med behörighet att pröva vissa särskilda grupper av ärenden är knuten till domstolen, vilken genom Lissabonfördraget bytte namn från förstainstansrätten till tribunalen. Tribunalens domar kan överklagas till domstolen. Europeiska unionens personaldomstol, som inrättades 2005, är knuten till tribunalen på samma sätt som tribunalen till domstolen. I personaldomstolen handläggs mål mellan institutionerna och deras anställda. De vanligaste målen vid rör förhandsavgöranden enligt artikel 267 i EUF-fördraget. Sådana mål inleds genom en begäran från en nationell domstol i någon av medlemsstaterna. I begäran ställer den nationella domstolen en eller flera frågor om hur ska tolkas och tillämpas. I domen i sådana mål lämnar domstolen bindande uttalanden om tolkningen av fördragen och om tolkningen eller giltigheten av rättsakter som har beslutats av unionens institutioner. begärde nationella domstolar förhandsavgörande från EU- domstolen i 368 fall. Av dessa kom fem från svenska domstolar. yttrade sig regeringen skriftligen i tio mål om förhandsavgörande och deltog vid muntlig förhandling i åtta sådana mål. För att effektivisera verksamhet och korta handläggningstiderna infördes ett förfarande för brådskande mål om förhandsavgörande. Förfarandet, som är tillämpligt på området frihet, säkerhet och rättvisa, möjliggör en snabb och rättssäker hantering av mål som kräver en mycket skyndsam handläggning, t.ex. vissa fall av frihetsberövande. beslutade domstolen om tillämpning av förfarandet i tre mål. Vid handläggs även mål om så kallad direkt talan, dvs. mål där talan väcks direkt vid eller tribunalen. I domstolen är det huvudsakligen fråga om mål som inleds när en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution, t.ex. i mål där kommissionen har väckt fördragsbrottstalan mot en medlemsstat enligt artikel 258 i EUF-fördraget. väcktes talan mot i tre fall avseende fördragsbrott. Ett av dessa mål avsåg talan om underlåtenhet att följa en tidigare dom från domstolen (artikel 260 i EUF-fördraget). gav regeringen in tre svaromål och tre dupliker i sådana mål. Regeringen ansökte om att få föra talan till stöd för en av parterna (intervention) i sju mål om fördragsbrott vid . Vidare gav regeringen in fyra interventionsinlagor samt deltog också vid muntliga förhandlingar i tre sådana mål vid domstolen . Mål där talan väcks av fysiska eller juridiska personer mot EU- institutionernas beslut handläggs av tribunalen, och kan överklagas till domstolen. I sådana överklagade mål ansökte regeringen om intervention i ett mål, gav in en interventionsinlaga i ett mål och deltog vid förhandling i domstolen i två mål. intervenerade i ett mål vid tribunalen och gav in en interventionsinlaga i detta mål. Regeringen deltog också vid förhandling i tribunalen i tre mål i vilka tidigare intervenerat. Regeringen yttrade sig även skriftligen samt deltog i muntlig förhandling i ett mål vid . I bilaga 1 finns en redogörelse för mål av svenskt intresse vid domstolen och tribunalen . Det gäller dels mål där den har agerat eller där en begäran om förhandsavgörande har inkommit från en svensk domstol, dels mål där är part eller har stött en av parterna. består av 344 förtroendevalda från lokal och regional nivå i de 27 medlemsstaterna. Den nuvarande mandatperioden löper t.o.m. . företräds av tolv ledamöter och tolv ersättare. har två nya personer valts in i kommittén. har haft sex plenarsessioner. Flera yttranden har antagits, bl.a. om sammanhållningspolitikens framtid, klimatpolitik och 2020-strategin. har haft tre rapportörskap. De har gällt ett yttrande om utvidgningsstrategi och huvudfrågor 20092010, potentiella kandidatländer samt ett yttrande om utveckling av offentlig-privata partnerskap och ett yttrande om hemlöshet. , rådet och kommissionen tillämpar förordningen om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). I behandlingen av de enskilda ärenden om utlämnande av handlingar som rådet beslutar i har sedan reglerna antogs agerat aktivt för att främja en öppenhetsvänlig tolkning av förordningen. Handlingsoffentligheten inom EU har ökat väsentligt sedan öppenhetsförordningen infördes. Många handlingar som var hemliga är direkt sökbara på internet. Utvecklingen mot ökad handlingsoffentlighet är dock inte entydig. Under den översyn av öppenhetsförordningen som inleddes och fortfarande pågår, har även framförts förslag som skulle kunna leda till minskad öppenhet. målsättning i förhandlingarna är ökad, eller i vart fall bibehållen, öppenhet i EU:s institutioner. Kommissionen lade fram ett förslag till ändringar av förordningen (KOM(2008) 229). Enligt uppfattning var förslaget i vissa delar positivt medan andra delar borde omarbetas om det uttalade syftet med ändringarna, att öka öppenheten, ska uppnås. Kommissionen lade fram ytterligare ett förslag till ändringar av förordningen (KOM(2011) 137), i syfte att anpassa den till den nya rättsliga grunden i Lissabonfördraget (artikel 15.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, FEUF). Enligt den artikeln ska allmänhetens rätt att få tillgång till handlingar utvidgas till att, med några få undantag, omfatta EU:s samtliga institutioner, organ och byråer. antog sin ståndpunkt rörande de två förslagen . Rådet, som har gått igenom kommissionens båda förslag på teknisk nivå avser nu återuppta förhandlingarna också med beaktande av ställningstagande. Alla mål vid och tribunalen med anknytning till allmänhetens tillgång till handlingar bevakas. har fortsatt att agera i de mål där har varit aktivt samt intervenerat i ett nytt principiellt viktigt mål vid tribunalen. Målet rörde tolkningen av sekretessundantaget till skydd för rättslig rådgivning (T- 452/10), men avvisades på grund av den ena parten företräddes av ett Skr. 2011/12:105 obehörigt ombud. har även medverkat vid muntliga förhandlingar i mål vid EU- domstolen. hölls en muntlig förhandling i ett mål om kumulation av olika sekretessundantag (C-71/10), i ett mål om sekretess för handlingar i ett konkurrensärende (C-477/10 P), och i ett mål om handlingar i ett företagskoncentrationsärende (C- 404/10 P). har även medverkat vid muntliga förhandlingar vid tribunalen i målen T-437/08, T-59/09 och T-436/09. Tribunalen har även hållit muntlig förhandling i mål T-344/08, där dock inte deltog. avkunnade domar i två mål av principiell betydelse där hade intervenerat (C-71/10, se ovan, och C- 506/08 P). konstaterade i den första av dessa att öppenhetsförordningen inte hindrar att nationell lagstiftning tillåter kumulativ tillämpning av sekretessundantag, och i den andra att samma grundläggande principer för prövningen av en ansökan gäller även i fråga om handlingar i förvaltningsärenden och att det i fråga om avslutade ärenden krävs risk för allvarlig och konkret skada för att neka utlämnande. Tribunalen har avkunnat dom i ett mål rörande tillgång personuppgifter (T-161/04) där kommissionen fick kritik för att ha hanterat ansökan felaktigt. Tribunalen har också avkunnat dom i ett mål rörande en medlemsstats inflytande över sekretessprövningen avseende en handling som härrör från medlemsstaten (T-362/08), i ett mål rörande sekretesskyddet för det interna beslutsförfarandet (T-471/08) samt i ett mål rörande tolkningen av begreppet handling (T-436/09). Slutligen har tribunalen avkunnat två domar rörande tillämpningen av en allmän presumtionsregel om sekretess, dels i ett mål avseende handlingar i ett pågående fördragsbrottsärende (T-29/08), dels i ett mål rörande handlingar i ett avslutat kartellärende (T-437/08). 49.7Personalpolitik i EU:s institutioner har arbetet med att göra en revidering av tjänsteföreskrifterna inletts. presenterade kommissionen sitt förslag (KOM(2011) 890) som berör många delar av de nu gällande tjänsteföreskrifterna. Bland annat vill kommissionen förändra den metod som bestämmer omräkningstalet för de årliga lönejusteringarna, reformera den s.k. undantagsklausulen, utöka antalet arbetstimmar samt höja pensionsåldern. Diskussioner har pågått på rådsarbetsgruppsnivå och kommer att fortsätta . Utformningen av den undantagsklausul för lönejustering som finns i gällande tjänsteföreskrifter har diskuterats intensivt . gäller att kommissionen, i händelse av en plötslig och allvar- lig försämring av den ekonomiska och sociala situationen inom unionen och baserat på en analys av objektiva data, ska lägga fram ett lämpligt Skr. 2011/12:105 förslag till åtgärd. Rådet uppmanade kommissionen att göra en analys om undantagsklausulen kunde tillämpas . Kommissionen presenterade en rapport där man redovisade sin uppfattning att någon plötslig och allvarlig försämring inte hade inträffat varför man inte var beredd att lägga fram ett förslag. Ett flertal medlemsstater inklusive ställde sig, mot bakgrund av den rådande ekonomiska krisen i framför allt euro-området, kritiskt till kommissionens analys. Rådet uppmanade därför kommissionen att göra en ny bedömning huruvida undantagsklausulen kunde tillämpas givet det ekonomiska läget samt att lämna ett lämpligt förslag till den årliga lönejusteringen . Kommissionen ansåg efter en andra bedömning att undantagsklausulen fortfarande inte var tillämplig (KOM(2011) 829). föreslog kommissionen att justeringstalet skulle uppgå till . Rådet ansåg att rapporten som låg till grund för kommissionens bedömning var missvisande i relation till den ekonomiska situationen samt att tidsperioden som analyserades var alldeles för snäv för att ge en korrekt bild av det ekonomiska läget. Rådet vidhöll att de ansåg att den ekonomiska situationen var allvarlig nog för att tillämpa undantagsklausulen och avvisade därmed kommissionens förslag till justeringstal på miljörådet . Vid samma tillfälle beslutade även rådet om att stämma kommissionen med anledning av att man inte tillämpat undantagsklausulen, en s.k. talan om ogiltigförklaring. Stämningsansökan kommer att lämnas till domstolen . Samråd med har ägt rum. Målet för EU-språkvården är överskådliga, klara och begripliga EU- rättsakter. Tanken är att om grundtexterna skrivs så klart som möjligt, leder det automatiskt till bättre översättningar. driver EU-språkvården och den riktar sig främst till dem som arbetar med EU-texter inom , myndigheterna eller EU:s institutioner. Inom finns det ett nätverk av kontaktpersoner i EU-språkliga frågor på olika departement och myndigheter. Stöd ges till översättare, granskare och juristlingvister i institutionerna. Bilaga 1 Mål av svenskt intresse vid och tribunalen I det följande redovisas de mål vid och tribunalen i vilka den har varit part eller intervenient eller intressent och i fråga om mål om förhandsavgöranden de mål i vilka den har yttrat sig eller där förhandsavgörande har begärts från svensk domstol. Övriga domar av särskild betydelse som meddelats finns sammanställda på domstolarnas gemensamma webbplats, under följande adress: . I det inledande registret nedan listas målen efter det sakområde som de huvudsakligen berör med angivande av målnummer och en beskrivande beteckning. Därunder upptas i avsnitt 1 de mål som har avgjorts slutligt . I avsnitt 2 finns de mål som vid utgången av året fortfarande var pågående. Målen redovisas inom respektive avsnitt i två kapitel, varav de första (kapitel 1.1 och 2.1) avser målen i vilka är eller varit part eller intervenient och de senare (kapitel 1.2 och 2.2) avser målen om förhandsavgörande. Inom varje kapitel redovisas målen i målnummerordning, med mål först följda av tribunalens mål.