prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — vecklats till ett väl fungerande ramverk för konstruktivt och resultatorien- terat regionalt samarbete i en rad sektorer. För det konkreta samarbetet har fyra partnerskap bildats. Kommissionen deltar i alla fyra. Inom Nordliga dimensionens miljöpartnerskap (NDEP) godkändes Skr. 2011/12:105 fem nya projekt för finansiering i nordvästra . Dessutom avsattes medel för tre vattenreningsprojekt i på vissa villkor. Det viktigaste projektet, i , genomförs som planerat. Stora framsteg har skett i en för särskilt viktig insats, reningsverket i , där byggandet påbörjats och förefaller framskrida väl. har bidragit till för insatser i både och . Kommissionen deltar även som full medlem i Östersjöstaternas råd () och (). Under det svenska ordförandeskapet i genomfördes ett råvaruseminarium i . De arktiska frågorna tilldrar sig ett ständigt ökat intresse. tog över ordförandeskapet i . Bland annat kommissionen har ansökt om permanent observatörsstatus i . Frågan kommer att behandlas med sikte på ett beslut i frågan på ministermötet . 12.3EU:s grannskapspolitik Östliga partnerskapet och Partnerskapet för demokrati och delat välstånd i södra Den europeiska grannskapspolitiken (ENP) omfattar 16 länder i södra och . Den höga representanten för utrikesfrågor och ansvarig kommissionär inledde en översyn av ENP, med en omfattande konsultationsprocess med såväl EU:s medlemsstater som partners i och söder om . Översynen skedde mot bakgrund av förändringar i grannskapet, tillkomsten av Östliga partnerskapet och Unionen för , den nya kommissionens tillträde och Lissabonfördragets ikraftträdande. Som svar på den dramatiska utvecklingen i presenterade sedan kommissionen och utrikestjänsten EEAS meddelandet Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra . följde ett meddelande om hela grannskapet: Ny respons på ett grannskap i förändring, som genomsyrades av EU:s behov av att möta de historiska utmaningarna i dess sydliga och östliga grannskap samt krav på större flexibilitet och skräddarsydda åtgärder. Meddelandet om ENP lade också grunden för det fortsatta grannskapsstödet . Detta kommer att kallas det europeiska Grannskapsinstrumentet (), då instrumentet inte längre kommer att omfatta strategiska partnerskap med EU. föreslås få en finansiering med , vilket innebär en ökning med ca jämfört med föregående period. Detta preciserades genom ett förslag till förordning för , som presenterades . I rådet för utrikesfrågor välkomnade medlemsstaterna gemensamt meddelandet, som därefter bekräftades genom Europeiska rådets slutsatser . I enlighet med meddelandets fyra tematiska kapitel (stöd till Skr. 2011/12:105 demokratiutveckling, ekonomisk utveckling/migration, regional differentiering öst/syd samt en anpassning av existerande instrument), har kommissionen tagit fram konkreta förslag på framförallt områdena handel, migration och ekonomiskt bistånd. Utrikestjänsten EEAS har arbetat fram ett förslag till huvudlinjer för den i meddelandet förslagna demokratistödjande institutionen for Democracy (EED). beslutade rådet om att välkomna utrikestjänstens förberedande arbete. Därefter kom EU:s medlemsstater överens om en politisk deklaration till stöd för EED:s bildande. Syftet är att främja och uppmuntra djup och hållbar demokrati i transitionsländer och i samhällen som kämpar för demokratisering. har arbetet fortsatt med att fördjupa och utveckla Östliga Partnerskapet, som är en regional dimension av ENP omfattande EU:s bilaterala och multilaterala relationer med länderna i . Genom partnerskapet har EU:s politik gentemot de östeuropeiska grannländerna stärkts. hölls det andra toppmötet inom ramen för Östliga Partnerskapet i . En gemensam deklaration antogs av EU, medlemsstaterna och samtliga partnerländer i utom , som inte deltog i toppmötet. På det bilaterala området har flera framsteg gjorts. Förhandlingarna om associeringsavtal med , , och har fortsatt med goda resultat. har avslutat sina förhandlingar om ett associeringsavtal, inklusive ett fördjupat frihandelsområde, med EU. Den politiska utvecklingen i landet försvårar dock vidare framsteg i samarbetet, inklusive undertecknande och ratificering av avtalet. Förhandlingar om fördjupade frihandelsområden med och inleddes . omfattas endast av partnerskapets multilaterala del. Partnerskapets multilaterala samarbete har konsoliderats ytterligare, bland annat genom utökat samarbete gällande transportfrågor. samlades Euronest i . Euronest är ett mötesformat där ledamöter från träffar representanter från partnerländernas parlament. tio platser står tomma, eftersom dess parlament inte anses legitimt. Arbetet inom Östliga partnerskapets forum för det civila samhället har också fortsatt och ett tredje möte i detta format hölls i . 12.3.2Partnerskapet för demokrati och delat välstånd i södra Samarbetet med länderna söder om har fortsatt inom ramen för associationsavtalen som finns med respektive land. Mot bakgrund av revolutionerna i och suspenderades samarbetet tillfälligt, men har därefter återupptagits. Ett särskilt sändebud Skr. 2011/12:105 för länderna i södra , , har utsetts och en task force för har upprättats för att stödja utvecklingen mot demokrati. Motsvarande arbete planeras med , och . Kontakter har också inletts med . På handelsområdet har rådet för utrikesfrågor beslutat om förhandlingsmandat för kommissionen att ingå djupgående frihandelsavtal (DCFTA:s) med , , och . Ambitionen är att man ska kunna inleda förhandlingar med de individuella länderna . På migrationsområdet har kommissionen påbörjat en migrationsdialog med , och , i enlighet med kommissionens meddelande En dialog om migration, rörlighet och säkerhet med länderna i södra . Målet är att ingå partnerskap för rörlighet och /hösten har man hållit ett antal möten på teknisk nivå. Ambitionen är att partnerskap ska kunna ingås med i första hand och . Beträffande ekonomiskt bistånd beslutade kommissionen så sent som om ett nytt stödpaket för det Södra grannskapet, där den viktigaste komponenten utgörs av det s.k. SPRING-programmet om totalt för perioden 20112012. Fortsatta framsteg kunde noteras i implementeringen och utvecklingen av Östliga partnerskapet, både bilateralt och multilateralt. Stora utmaningar för demokrati och mänskliga rättigheter i regionen är även fortsatt en källa till oro. Förhandlingar om ett nytt grundläggande avtal mellan och inleddes . Vissa avtalskapitel är nästan färdigförhandlade, medan mycket arbete återstår i andra. Detta gäller i synnerhet de viktiga kapitlen om handel, investeringar och energi. Det är viktigt för EU att det juridiskt bindande nya avtalet blir allomfattande och täcker alla områden i förhållandet mellan och . I avvaktan på detta har EU tills vidare suspenderat förhandlingarna i de kapitel störst framsteg gjorts, bl.a. politisk dialog, nedrustning och ickespridning. förhandlingar inbjöds att bli medlem i världshandelsorganisationen . Som i särklass största ekonomiska partner har EU varit en central aktör i förhandlingarna om anslutning. Parallellt med WTO- anslutningen har EU ingått fyra bilaterala avtal med om 1.bibehållande av de åtaganden om handel med tjänster som ingår i nuvarande samarbetsavtal mellan och , 2.förvaltning av tullkvoter avseende export av virke från till EU, 3.reglering av handeln med delar och komponenter för motorfordon samt 4.förhindrande av nya eller stigande ryska exporttullar på rå- ska nu ratificera anslutningsavtalet och väntas sedan upptas som fullvärdig medlem i . De ekonomiska fördelarna för och EU är betydande, framförallt vad gäller sänkta exporttullar på ryskt virke, tullfrihet för många informationsteknikprodukter, sänkta importtullar inom fordonsindustrin samt liberalisering av den ryska tjänstesektorn. WTO-anslutningen förväntas påverka det ryska affärs- och investeringsklimatet i positiv riktning samt göra landets handelspolitiska regelverk mer transparent och förutsägbart. Två toppmöten genomfördes , det ena i Nizjnij Novgorod och det andra i . Vid mötet i slöts ett samförståndsavtal mellan Europeiska Investeringsbanken och den ryska (), vilket omfattade ett stöd på för projekt inom det så kallade partnerskapet för modernisering. Det långsiktiga målet om viseringsfritt resande mellan och diskuterades också, liksom energifrågor och förhandlingarna om ryskt WTO-medlemskap. Toppmötet kunde även välkomna lanserandet av en migrationsdialog mellan och . Toppmötet i kunde välkomna förväntade WTO-anslutning och godkänna en lista över gemensamma åtgärder som både EU och måste genomföra för att skapa de tekniska förutsättningarna för framtida viseringsfrihet. Övriga framträdande punkter på dagordningen var det genomförda parlamentsvalet i , konflikterna i , den arabiska våren, situationen i och det iranska nukleära programmet. I enlighet med Partnerskaps- och samarbetsavtalet, genomförde EU och möten på ministernivå om utrikes- och säkerhetspolitik, rättsliga och inrikes frågor samt energi. Parterna genomförde också två konsultationsrundor på hög tjänstemannanivå om mänskliga rättigheter. Situationen avseende demokrati och respekt för rättsstatsprinciper har successivt försämrats i , vilket har föranlett EU att uttrycka allt mer offentlig kritik mot utvecklingen. EU har fortsatt att ge stöd till reformagenda inom ramen för Östliga partnerskapet, och förhandlingarna om ett associeringsavtal kunde avslutas i samband med toppmötet . Avtalet omfattar ett närmare samarbete inom ett stort antal sektorer, i syfte att fördjupa relationerna och anpassa regelverk till EU:s, på grundval av gemensamma värderingar. En huvudkomponent i avtalet utgörs av ett s.k. fördjupat frihandelsområde. Den fortsatta politiska utvecklingen i landet väntas bli avgörande för möjligheterna till ratificering och implementering av avtalet. På viseringsområdet har börjat genomföra en handlingsplan som, när alla ingående åtgärder bedöms vara genomförda, ska leda till viseringsfrihet för ukrainska medborgare till Schengenområdet. blev fullvärdig medlem av Energigemenskapen Skr. 2011/12:105 (European Energy Community). Reformerna i den ukrainska energi- sektorn fortskrider dock i långsam takt. lanserades ett svenskt EU-initiativ för stärkt samarbete kring finansiering av större investeringar på energieffektiviserings- och miljöområdet i (E5P), med inledande fokus på fjärrvärmesektor. Arbetet med initiativet har gått vidare i och de första projekten har godkänts . Relationerna mellan och har fortsatt att utvecklas positivt inom ramen för Östliga partnerskapet. Betydande framsteg har nåtts i förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan och . Avtalet omfattar ett närmare samarbete inom ett stort antal sektorer, i syfte att fördjupa relationerna och anpassa regelverk till EU:s, på grundval av gemensamma värderingar. inleddes förhandlingar mellan och om ett s.k. fördjupat frihandelsområde, som en integrerad del av associeringsavtalet. Detta efter att framgångsrikt genomfört en rad reformer för att möjliggöra förhandlingsstart. På viseringsområdet har börjat genomföra en handlingsplan som, när alla ingående åtgärder bedöms vara genomförda, ska leda till viseringsfrihet för moldaviska medborgare till Schengenområdet. EU:s gränsövervakningsinsats (EUBAM) som verkar på gränsen mellan och fick förnyat mandat. Den moldaviska regeringen har, med stöd från bl.a. EU och , verkat för en dialog med de facto-myndigheterna i utbrytarregionen , inte minst genom förtroendeskapande åtgärder. Ett betydande steg framåt togs då de formella förhandlingarna där EU deltar som observatör, kunde återupptas efter ett uppehåll . Förutsättningarna för EU:s politik i förhållande till ändrades radikalt efter presidentvalet och den efterföljande repressionen mot företrädare för oppositionen, oberoende massmedia och det civila samhället. EU har konsekvent kritiserat brister vad gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter samt krävt att samtliga politiska fångar ska friges och rehabiliteras. En översyn av EU:s politik inleddes och återinfördes restriktiva åtgärder (i form av viseringsförbud; sanktioner genom frysning av ekonomiska tillgångar var i kraft ) mot det vitryska ledarskapet. utökades de restriktiva åtgärderna till att omfatta ett stort antal vitryska tjänstemän med särskilt ansvar för händelserna i samband med valet. utökades listan till att omfatta ytterligare personer och företag, och ett embargo mot export av vapen till infördes. åtgärderna till som de utvidgades ytterligare. 2011/12:105 Ännu en utvidgning av sanktionerna genomfördes genom att ytterligare namn lades till. På grund av bristen på demokrati samt respekt för mänskliga rättigheter har inte någon kontraktuell relation med EU, men landet omfattas av Östliga partnerskapets multilaterala del. EU har fortsatt en uttalad beredskap att uppgradera relationen till , förutsatt att landet uppfyller kraven om att släppa och rehabilitera alla politiska fångar samt gör framsteg inom demokrati, mänskliga rättigheter och vad gäller ökad rättssäkerhet. EU har även erbjudit förhandlingar om ett viseringsförenklings- och återtagandeavtal för att förenkla resande för vanliga vitryska medborgare. Reformsamarbetet med , och intensifierades ytterligare , inom ramen för Östliga partnerskapet. Frågor om demokrati, mediefrihet och respekt för mänskliga rättigheter i regionen ägnades fortsatt betydande uppmärksamhet, särskilt med tanke på kommande parlaments- och presidentval i alla tre länder . Förhandlingar med de tre länderna om associeringsavtal med EU har fortsatt. och har gjort stora framsteg medan förhandlingarna med varit mer komplicerade. inleddes förhandlingar mellan och om ett s.k. fördjupat frihandelsområde, som en integrerad del av associeringsavtalet. Detta efter att framgångsrikt genomfört en rad reformer för att möjliggöra förhandlingsstart. Även har fått ett erbjudande om att förhandla om ett fördjupat frihandelsområde, men landet måste fortsatt genomföra ett antal reformer innan en förhandlingsstart kan bli möjlig. För kan ett fördjupat frihandelsområde med EU bli aktuellt först efter att landet gått med i WTO. Viseringsförenklings- och återtagandeavtal mellan och trädde i kraft och förhandlingsdirektiv för motsvarande avtal med och antogs . Genomförandet av mobilitetspartnerskapet mellan och har fortsatt och ett liknande partnerskap förbereds mellan och . På energiområdet har undertecknat en avsiktsförklaring med EU om att leverera gas till unionen. EU:s civila observatörsmission EUMM, som tillkom efter den väpnade konflikten mellan och , fortsatte att övervaka eldupphöravtalets genomförande. Insatsens mandat förlängdes med till . De internationella samtalen i som inleddes som en del av eldupphöravtalet 2008 fortsatte . EU genomförde möten på utrikesministernivå, så kallade samarbetsråd, dels bilateralt med , dels gemensamt med alla de fem centralasiatiska republikerna. Dialoger om mänskliga rättigheter fortsatte med , , och . Vissa steg framåt har noterats i dessa dialoger men substantiella genombrott har ännu uteblivit. besökte president för diskussioner med bland andra ordföranden för kommissionen samt kommissionären för energifrågor. Genomförandet av för fortsatte på områdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet, utbildning, ekonomi, handel och investeringar, energi och transport, miljö och vatten samt gemensamma hot och utmaningar. Kommissionen har haft en central roll i förhandlingarna mellan och rörande en transkaspisk rörledning. EU:s särskilda sändebud för har fortsatt sitt regelbundna resande till regionen, och en delegation från utrikestjänsten EEAS besökte för att diskutera tortyrförebyggande. gavs särskild uppmärksamhet med anledning av landets presidentval . En delegation från övervakade valet. togs beslut om att öppna en EU-delegation i , och arbetet har även fortskridit vad gäller ett regionalt kontor i för EU:s särskilda sändebud för . Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) lanserades och syftar till att främja samarbete och integration mellan EU och dess partnerländer i och , särskilt genom att stärka genomförandet av de handlingsplaner som upprättats som en del av den europeiska grannskapspolitiken ENP. Partnerländer i är , , , , , och . Finansiering från ENPI har bidragit till att nått till en överenskommelse med EU om ingående av ett associeringsavtal samt fört framför allt och närmare ett sådant. Biståndet till grannskapet har möjliggjort en operationalisering av flera delar av Östliga partnerskapet. Kapacitetsstödjande insatser inom programmet () har inletts i alla länder i grannskapet, med undantag för . Insatserna är avsedda att stärka de institutioner i samarbetsländerna som är centrala för förhandlingarna om närmanden till EU. Inom Energieffektiviserings- och miljöinitiativet för (E5P) har beslutat fattats om finansiering av en första omgång insatser i . Den israelisk-palestinska fredsprocessen är en prioriterad fråga för EU. Rådsslutsatserna som antogs av rådet för utrikes frågor (FAC) ligger fortsatt till grund för EU:s Mellanösternpolitik. har intensiva ansträngningar pågått under Kvartettens ledning (EU, FN, , ) för att få parterna att återuppta fredssamtal. har fört en aktiv politik för att stödja Kvartettens arbete och stärka EU:s politiska roll. presenterade Kvartetten en tidsplan för återupptagna fredssamtal, vilken resulterade i separata samtal med parterna. Palestinierna krävde att direkta förhandlingar skulle föregås av ett fullständigt bosättningsstopp. aviserade dock ytterligare planer för nya bostäder i bosättningar på ockuperad palestinsk mark. EU har betonat vikten av att parterna avstår från provokativa handlingar och har fortsatt arbeta för att bosättningsbyggandet ska upphöra, vilket understrukits i rådsslutsatser . Palestinierna lämnade in en ansökan om medlemskap i , vilken är under behandling i . blev upptaget som medlem i . EU ger fortsatt omfattande stöd till palestinskt statsbyggande under premiärminister ledning och är den största givaren till den palestinska myndigheten som vidtagit viktiga reformer. har aktivt deltagit i EU:s civilpolisinsats EUPOL COPPS, vid tillfället ledd av en svensk chef, vilken har gjort betydande insatser för att stärka den palestinska säkerhets- och rättssektorn. slöt de palestinska fraktionerna, genom egyptisk medling, en försoningsöverenskommelse i . Parterna kom överens om att tillsätta en teknokratregering samt hålla val , vilket EU uttryckte tydligt stöd för i rådsslutsatser . , till följd av intensiv egyptisk medling, släpptes den israeliska soldat som har hållits fången i . EU har sedan tillfångatagandet regelbundet krävt att soldaten ska friges, senast i rådsslutsatserna . Den humanitära situationen i är alltjämt svår. Israeliska lättnader i restriktionerna för införsel av förnödenheter till bedöms som otillräckliga för att tillåta en långsiktig återuppbyggnad. EU har därför fortsatt verkat för att förbättra tillträdet till för humanitär hjälp, personer och handelsvaror. EU avser fortsätta stödja parterna och Kvartettens ansträngningar för återupptagna resultatinriktade fredsförhandlingar. EU har beredskap för att bidra till genomförandet av en framtida överenskommelse. De folkliga uppror som satt sin prägel på flera länder i och tog sin början genom den tunisiska s.k. jasminrevolutionen, Det ledde till att den sittande presidenten tvingades bort från sin post. 2011/12:105 vidare med att i allmänna val välja en ny folkvald representation. till den konstituerande församlingen, i vilket islamistpartiet Ennahda fick dryga av rösterna, genomfördes . Vid rådet för utrikes frågor antogs rådsslutsatser som välkomnade att valet gått väl till och betonade vikten av att en regering snart kommer på plats så att samarbetet mellan och kan ta ny fart. En EU/Task Force bestående av representanter för , EEAS, kommissionen och EU:s medlemsstater samt genomfördes i i syfte att bättre förstå och identifiera utmaningarna och behoven för övergångsprocess mot demokrati. I slutsatserna framgår att den höga representanten har ambitionen att återuppta diskussionerna om ett privilegierat partnerskap med så snart en regering kommit på plats. Vidare är ett av de länder med vilka EU står redo att inleda diskussioner om djupgående frihandelsavtal (DCFTAs) samt förhandla om s.k. partnerskap för rörlighet. Inspirerade av utvecklingen i och upprörda över politiska och sociala orättvisor inleddes ett folkligt uppror i . Som en följd av protesterna tvingades president att avgå . Han överlämnade makten till ett militärråd, som leder landet fram tills presidentval har hållits, sannolikt . Parlamentsval äger rum i flera omgångar mellan . Utvecklingen i har inneburit att landet har funnits på EU:s dagordning . Inledningsvis beslutades om sanktioner frysning av tillgångar och reseförbud för den f.d. presidenten och till denne närstående personer samt delar av den tidigare regimen. En rad uttalanden gjordes för att välkomna en övergång mot demokrati samt för att markera oro för våldsanvändning . EU har också beslutat om olika typer av stöd för övergången till demokrati, se vidare under avsnittet om EU:s grannskapspolitik (ENP). Den libyska regimens brutala attacker mot fredliga demonstranter fördömdes av EU som suspenderade all teknisk assistans till inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet (ENPI). EU krävde tidigt att presidenten skulle kliva åt sidan och kontakter med det Nationella övergångsrådet (NTC) initierades. Genom den höga representanten förde EU en dialog med internationella organisationer i syfte att främja en internationell samsyn vad gäller situationen i . gav FN:s medlemsstater mandat att med alla medel upprätthålla en flygförbudszon respektive att skydda civila i Militära åtgärder för att verkställa mandatet vidtogs under Nato:s ledning och med svenskt deltagande. En internationell kontaktgrupp Skr. 2011/12:105 med EU och flera av EU:s medlemsstater, inklusive , representerade etablerades för att samordna det internationella samfundets agerande gentemot . beslutade EU att inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) erbjuda skydd till humanitära hjälptransporter om detta begärdes av FN:s samordnande humanitära organ. Det blev emellertid inte fallet. beslutade om att inrätta sanktioner mot . beslutades om vissa lättnader när NTC kontrollerade större delen av . EU genomförde unionsrättsligt säkerhetsrådets beslut om sanktioner och inrättade därutöver EU-autonoma sanktioner. inleddes arbetet med att häva de EU-autonoma sanktionerna. EU utvecklade successivt kontakterna med NTC. öppnades ett tekniskt kontor i och en EU-delegation i . Under det tillhandahöll EU:s humanitära organ och många medlemsstater, inklusive , ett mycket omfattande humanitärt bistånd. EU har uttryckt beredskap att bidra ytterligare till att bygga ett nytt demokratiskt och deltar i det arbete under FN:s och NTC:s övergripande ledning, som syftar till att bedöma behoven i ett post-konflikt . inleddes oroligheterna i då demonstranter som försökte uttrycka sitt missnöje mot den syriska regimen brutalt slogs ned. Vid rådet för utrikes frågor uttryckte EU sin djupa oro över utvecklingen av situationen i . EU har därefter återkommande, i rådsslutsatser och i uttalanden från den höga representanten , tagit upp den syriska situationen. Vid samtliga tillfällen har EU med kraft fördömt våldet mot de fredliga protesterna. Mot bakgrund av den allvarliga situationen har EU dessutom beslutat om att införa sanktioner mot . Dessa har successivt utökats . Sanktionerna riktar bl.a. in sig mot de personer, företag och institutioner som är ansvariga för det våldsamma förtrycket av befolkningen.