prop · H00344 · 2012-11-20 00:00:00 — NDet allmänna tandvårdsbidraget ska uppmuntra till regelbundna besök i förebyggande syfte. NHögkostnadsskyddet ska vara ett stöd vid omfattande tandvårdsbehov. NDe statliga resurserna ska så långt möjligt träa de individer som har de största behoven. NAntalet personer som uppger att de har avstått från tandvård på grund av kostnaderna, trots att de haft behov av tandvård, ska minska. NTandvårdsstödet ska inte leda till oönskade vårddrivande eller vårdstyrande eekter. NStödet ska komma patienten till del, det vill säga bli en subvention av patienternas pris och inte en subvention till vårdgivarna.14 NReferensprislistan ska göra det enklare för patienter att jämföra vårdgivares priser.15 NListan bör kunna ha en prisstyrande eekt samt skapa möjligheter för prispress genom att patienterna blir aktiva konsumenter inom tandvårdsområdet.16 NReferensprislistan ska minska risken för okontrollerad kostnadsutveckling.17 NPatientens ställning ska stärkas, främst genom förbättrad information om tandhälsa, om möjliga behandlingsalternativ samt om kvalitet och 2007/08:49, s. 4849. 2007/08:49, s. 63. 2007/08:49, s. 154155. 2007/08:49, s. 51. granskar: staten och vården priser hos olika vårdgivare. Information bör lämnas till patienten på ett lättbegripligt och lättillgängligt sätt.18 NDet är viktigt att rätten till bidraget uppmärksammas med jämna mellanrum. Informationen om rätten till allmänt tandvårdsbidrag bör lämnas i sådan form och på ett sådant sätt att mottagarna uppmuntras att gå till tandläkaren eller tandhygienisten. Det är särskilt viktigt att nå personer som annars inte hade gjort detta.19 1.5.1Analys av besöksfrekvens och prisutveckling har analyserat tandvårdsdata20 för att undersöka om reformen har lett till förändringar i besöksfrekvens, kostnaden för patienter och prisutveckling. har inhämtat statistik , när reformen infördes, och följt utvecklingen . Innan reformen infördes fanns ingen heltäckande registerbaserad nationell statistik över besöksfrekvens eller prisutveckling att jämföra med. I bedömningen av hur den totala besöksfrekvensen har påverkats av reformen har därför utgått från de uppskattningar av förändringar i besöksfrekvensen som gjordes av regeringen i propositionen21, samt i första hand statistik22 . Flera administrativa problem uppstod när reformen skulle genomföras. Detta har inneburit att statistiken ska tolkas med försiktighet. Även övergångsregler i tidigare tandvårdssystem samt ett nytt regelverk som tandläkarna var ovana vid gör att statistiken är osäker. har också studerat hur faktorerna ålder, kön och inkomst påverkar besöksfrekvensen. Vad gäller kostnaden för patienten har analyserat hur tandvårdsreformen sammantaget påverkat patientens kostnader, prisutvecklingen på tandvård och vilken ersättning patienten får från högkostnadsskydd och tandvårdsbidrag. 2007/08:49, s. 51. 2007/08:49, s. 71. 20Datamaterialet är rekvirerat från avseende perioden juli 2008december 2011. Datamaterialet är insamlat av och bearbetat av . 2007/08:49, s. 147. 22Statistiken över besöksfrekvensen gäller både förebyggande och icke förebyggande tandvård. tandvårdsreformen 2008 når den alla? har även undersökt hur prisutvecklingen har sett ut . Bentlig statistik över prisutvecklingen gäller endast den tandvård som är ersättningsberättigande. har analyserat hur prisutvecklingen förhåller sig till referenspriserna. har vidare intervjuat nio tandläkare för att få en uppfattning om deras inställning till referenspriserna och reformen. Anledningen till intervjuerna är att nyansera granskningens övriga resultat och få fördjupad kunskap om vad reformen har inneburit för tandläkare. Tandläkarnas uppfattningar är enskilda tandläkares uppfattningar och ska inte ses som representativa för hela tandläkarkåren. Tandläkarna har valts ut för att representera tandläkare inom både privattandvård och Folktandvård, tandläkare vars priser understiger referenspriserna respektive överstiger referenspriserna, samt tandläkare i olika delar av landet. har även intervjuat företrädare för branschorganisationen , Tjänstetandläkarna (som är medlemsorganisationen för anställda tandläkare) samt . Inom ramen för granskningen har även intervjuer med företrädare för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket, , samt ingått. För att söka förklaringar till vad som påverkar befolkningens besöksfrekvens har skickat en enkät till ett stratierat slumpmässigt urval om 2 000 personer i befolkningen. Urvalet i åldersgruppen 2024 samt är något större än övriga grupper för att särskilt fånga deras attityder. I enkäten ställs bland annat frågor om vad som är den huvudsakliga anledningen till varför man besöker tandvården, inställningen till tandvårdsstödet och frågor om priskänslighet. Enkäturvalet har bestått av personer i åldern 2085 som är folkbokförda i . har inhämtat bakgrundsvariabler från gällande kön, ålder, inkomstgrupp och vilket län personen är folkbokförd i. I enkäten har även ställt frågor om utbildning, födelseland och civilstatus. Först skickades enkäten ut via post. För att öka svarsfrekvensen skedde senare telefonintervjuer med de personer som inte besvarat enkäten per post. Svarsfrekvensen för enkäten är . granskar: staten och vården Två tidigare undersökningar23 som riktat sig till befolkningen och som handlat om tandvårdsstödet samt tandhälsa har en svarsfrekvens på respektive . De esta frågor i enkät har ett lågt partiellt bortfall, vilket är en indikation på att de har fungerat som avsett. har genomfört en bortfallsanalys i syfte att undersöka vilka grupper det är som inte har besvarat enkäten. Analysen visar att det främst är män, unga och personer med låg hushållsinkomst som avstått från att svara. Eftersom bortfallet skulle kunna snedvrida resultatet av enkäten har Bortfallsanalysens resultat liknar de resultat som de två tidigare undersökningarna fått fram i sina bortfallsanalyser. har med hjälp av Pearsons chitvå-test genomfört statistiska tester av enkätresultaten för att undersöka om skillnader i attityder mellan olika grupper är statistiskt signikanta. I rapporten redovisas endast statistiskt signikanta resultat. För en mer utförlig beskrivning av analyser av enkätmaterialet, se bilaga 1 och 2. Granskningsrapporten har följande disposition. Kapitel 2 är en bakgrundsbeskrivning av tandvårdsstödets framväxt och dagens tandvårdsstöd. Kapitel 3 behandlar besöksfrekvensens utveckling. Kapitel 4 beskriver och analyserar förändringen i besöksfrekvensen utifrån de insatser som staten har gjort för att öka besöksfrekvensen. I kapitel 5 analyseras målet om tandvård till rimliga kostnader för dem med stora tandvårdsbehov. Högkostnadsskyddets och referensprislistans funktion analyseras. Kapitel 6 analyserar om patientens ställning har stärkts. Kapitel 7 beskriver reformens inverkan på vårdgivarnas administrationskostnader. I kapitel 8 drar slutsatser utifrån sina iakttagelser och ger rekommendationer till regeringen. 23Försäkringskassan (2011) Undersökning av i vilken utsträckning information om det statliga tandvårdsstödet nått befolkningen samt (2010) Befolkningens tandhälsa 2009, regeringsuppdrag om tandhälsa, tandvårdsstatistik och det statliga tandvårdsstödet. tandvårdsreformen 2008 når den alla? granskar: staten och vården 2.1Tandvårdsstödets införande och utveckling Allmän tandvårdsförsäkring införs för att förbättra tandhälsan Den allmänna tandvårdsförsäkringen infördes . Syftet var att göra det ekonomiskt möjligt för de esta i befolkningen att få tandvård.24 hade många behov av omfattande tandvård.25 Målet för försäkringen var att skapa lika möjligheter för alla vuxna att få en god tandvård till en överkomlig avgift. Försäkringen omfattade alla typer av behandlingar och den statliga ersättningen omfattade alla åtgärder.26 Försäkringen innebar bland annat en tandvårdstaxa med reglerade avgifter för åtgärderna och att patienten ck betala av den sammanlagda kostnaden, . Tandvårdstaxans belopp var ett maximibelopp vilket innebar att patientavgiften inte ck vara högre men väl lägre.27 I samband med att tandvårdsförsäkringen infördes ck landstingen ett lagstadgat ansvar för barn- och ungdomstandvården samt specialisttandvården.28 Tack vare att barn- och ungdomstandvården byggdes ut och att man satsade på förebyggande vård förbättrades svenska folkets tandhälsa stadigt under de kommande decennierna.29 Försäkringen blir för kostsam och ändras Utformningen av tandvårdsstödet ansågs till slut bli för kostsam och regeringen såg därför behov att se över tandvårdsförsäkringen. Detta möjliggjordes av att tandhälsan i befolkningen hade förbättrats väsentligt.30 24Ds 1997:16, s. 21. 25SOU 1998:2, s. 25. 26SOU 2007:19, s. 111. 27SOU 1972:81, s. 182183. 28SOU 2007:19, s. 111. tandvårdsreformen 2008 når den alla? förändrades försäkringen så att den statliga ersättningen inte längre var kopplad till vårdgivarnas avgifter för behandling. Antalet åtgärder i tandvårdstaxan för tandläkare och tandtekniker minskade och särskilda taxor infördes för tandhygienister och behöriga tandsköterskor.31 Mellan 1987 och var tandvårdstaxans konstruktion nästan oförändrad, även om era höjningar av den del som patienterna betalade genomfördes då besparingar i statsbudgeten krävde det.32 hade 19871990 ett par regeringsuppdrag med uppgift att föreslå en alternativ taxeutformning. Det berodde på att ersättningen till tandläkarna var baserad på vad tandläkarna presterade och tandläkarna hade därför incitament att producera mycket tandvård, vilket ledde till stora utgiftsökningar för staten som följd. Även inriktningen mot dyrare material bidrog till kostnadsökningarna.33 Ökat ansvar för patienten och fri prissättning tillsatte regeringen en utredning med syfte dels att ge tandvårdsförsäkringen en mer hälsoinriktad utformning, dels att införa ett bättre ekonomiskt stöd till vuxna som till följd av sjukdom eller funktionshinder hade särskilda tandvårdsbehov. Det nya stödet skulle ha en tydlig folkhälsoprol och vara utformat så att det stimulerade till ökat ansvarstagande från patienternas sida. Regeringen ansåg att tandvårdsbehovet därmed skulle minska vilket i sin tur skulle leda till minskade kostnader för både den enskilde och för samhället. Det underströks att försäkringen i första hand skulle ha en inriktning som skulle främja hela befolkningens tandhälsa.34 Det reformerade tandvårdsstödet trädde i kraft . Då togs också prisregleringen på tandvård bort.35 infördes en möjlighet för tandläkarna att fritt etablera sig i landet, något som inte tidigare varit möjligt.36 Den nya tandvårdsförsäkringen skulle inriktas på bastandvård vilket omfattade all tandvård utom undersökningar, protetiska åtgärder och tandreglering. Ersättningen motsvarade av priset för åtgärderna. För åldersgruppen ingick även undersökningar i de åtgärder som var ersättningsberättigande. Dessutom införde regeringen ett högkostnadsskydd för mer omfattande och kostnadskrävande protetiska behandlingar samt 31Ds 1997:16, s. 22. 32SOU 1998:2, s. 26. 33Ds 1997:16, s. 22, SOU 1998:2, s. 26. 34SOU 2002:53, s. 48. 35SOU 2002:53, s. 10, 13, 15, 48. 36SOU 1998:2, s. 116. granskar: staten och vården För bastandvården införde regeringen också en möjlighet att teckna abonnemang, vilket gav patienten möjlighet att få sitt behov av bastandvård tillgodosett till en fast avgift som vårdgivaren bestämde.37 Ett högkostnadsskydd för äldre Efter en översyn av tandvårdsstödet införde regeringen ett högkostnadsskydd för äldre, den så kallade 65+reformen.38 Syftet med reformen var att den största subventionen skulle gå till bastandvården, för att förhindra framtida större tandvårdsbehov. skulle denna inriktning inte innebära att patienter med stora behov av protetik skulle drabbas av mycket höga tandvårdskostnader och tvingas avstå nödvändig protetik. Då det ekonomiska utrymmet var begränsat ansåg regeringen att förstärkningarna i första hand skulle inriktas på äldre eftersom man bedömde att denna grupp hade stora tandvårdsbehov och små resurser. Det första förslaget hade en nedre åldersgräns , vilket regeringen sedan ändrade till . Reformen förstärkte stödet till bastandvård genom att personer ck ett och ett halvt basbelopp för vissa åtgärder. Högkostnadsskyddet för protetiska behandlingar innebar att den statliga ersättningen var för kostnader , exklusive kostnader för ädel- och gjutmetaller. Eftersom konstruktionen av stödet var starkt kostnadsdrivande ansåg regeringen att man behövde kontrollera två faktorer, nämligen priset respektive behandlingsvalet. Kontrollerna skedde genom att förhandsprövade behandlingarna som tandläkarna planerade att utföra. Eftersom fri prissättning gällde gick det inte att reglera vårdgivarnas priser utan det som regeringen kunde reglera var ersättning till vårdgivarna. Ersättningen var baserad på de priser som Folktandvården tog ut. Om vårdgivarens pris var skäligt ck denne ta ut mellanskillnaden mellan sitt pris och Folktandvårdens pris av patienten. När det gällde behandlingsvalet fanns det vissa begränsningar men de var inte särskilt omfattande.39 65+reformen blev dyr och ineektiv undersökte en statlig utredning40 hur 65+reformen hade fallit ut. Bland annat hänvisade man till en granskning som genomfört 2006 och som pekat på olika sorters brister. Utredningen ansåg att konstruktionen av reformen där pris och behandlingsval skulle kontrolleras 37SOU 2002:53, s. 10, 13, 15, 48. 38SOU 2007:19, s. 111112. 39SOU 2007:19, s. 330332. tandvårdsreformen 2008 når den alla? genom förhandsprövning hade betydande brister. Incitament för att hålla tillbaka efterfrågan på åtgärder saknades hos både patienter och vårdgivare när patienternas kostnader överstigit karensnivån på 7 700 kronor.41 Utredningen ansåg vidare att det saknades en tydlig denition av vilken tandvård som omfattades av stödet. De statliga utgifterna för protetiska behandlingar hade ökat kraftigt, särskilt hos de patienter som omfattades av reformen. Patienterna hade också ekonomiska incitament att skjuta upp nödvändig tandvård till efter det att de fyllt , med risk för att vårdbehovet hunnit öka . Reformen hade även inverkan på behandlingsvalet hos patienterna eftersom högkostnadsskyddet endast omfattade protetiska behandlingar. Det ledde till att det kunde bli billigare för en patient att dra ut en tand och ersätta den med ett implantat än att genomföra bastandvård (exempelvis en rotfyllning) och därmed bevara den naturliga tanden. Konstruktionen av skyddet ledde även till att patientens verkliga kostnader inte blev , utan snarare en lägsta nivå till vilken ytterligare kostnader tillkom. Administrationen, särskilt förhandsprövningarna, var också tidskrävande och enligt utredningen inte tillräckligt eektiva. hade mycket långa handläggningstider vilket drabbade både patienter och vårdgivare. Uppföljningen av vilken vård som hade utförts inom stödet och dess eekter samt uppföljningen av de statliga utgifterna var också bristfällig. Det visade sig även att tandvårdsmarknaden fungerade dåligt eftersom patienterna hade dålig kunskap om sakförhållanden på marknaden och bland annat inte kände till den fria prissättningen. Det rådde brist på tydlig och transparent information. Eftersom vårdgivarna hade en betydande marknadsmakt hade de möjlighet att sätta ett högre pris än vad de skulle kunnat göra om konkurrensen fungerat bättre. Patientrörligheten på tandvårdsmarknaden var också låg och få patienter uppgav att de skulle byta vårdgivare för att få lägre kostnader.42 Nedanstående tabell visar de förändringar som genomförts i tandvårdsstödet när det gäller högkostnadsskyddet. I tabellen går att utläsa att patienten successivt har fått betala en allt större del av sina tandvårdskostnader. 41SOU 2007:19, s. 332338, 351352, RiR 2006:9. 2007/08:49, s. 4243. granskar: staten och vården Högkostnadsskyddsgränser samt andel i procent av totala tandvårdskostnaden som försäkringen täcker vid respektive gräns och år Tandvårdsersättning för bastandvård lämnas med grundbelopp som motsvarar av arvodena enligt den tandvårdstaxa som gällde . Tandvårdsersättning för bastandvård lämnas med grundbelopp som motsvarar av arvodena enligt den tandvårdstaxa som gällde . Källa: SCB (2001) Tandhälsa och tandvårdsutnyttjande , s. 17, Prop. 1997/98:112 Reformerat tandvårdsstöd, s. 4546, Prop. 2001/02:51 Bättre tandvårdsstöd för äldre m.m., s. 1619, Prop. 2007/08:49 Statligt tandvårdsstöd, s. 7577 Amn: i Gällde enbart för protetik och tandreglering, ii Gällde enbart för äldre , materialkostnaden ingick inte. Tandvårdsreformen trädde i kraft första . Tandvårdsstödet regleras i författningarna lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd, Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) föreskrifter och allmänna råd (TLVFS 2008:1) om statligt tandvårdsstöd samt föreskrifter (FKFS 2008:6) om statligt tandvårdsstöd. tandvårdsreformen 2008 når den alla? Dagens tandvårdsstöd består av ett tandvårdsbidrag och ett högkostnadsskydd. får bosatta i ett nytt tandvårdsbidrag.43 Det nns som tillgodohavande hos och patienten meddelar sin tandläkare eller tandhygienist att man önskar använda bidraget för att betala en del av kostnaden. Bidraget går att använda vid såväl förebyggande tandvård som vid akuta besök. Bidragets storlek bestäms av patientens ålder och är: för personer mellan 2029 år för personer mellan 3074 år från och med det år man fyller 75 år.44 Högkostnadsskyddet innebär att patienten vid omfattande behandlingar inte behöver betala hela kostnaden själv.45 För att undvika kostnadsdrivande eekter i stödet nns förutom ett karensbelopp på också en referensprislista som ligger till grund för den statliga ersättningen.46 Listan består av åtgärder som berättigar till ersättning. För varje åtgärd nns ett referenspris som används som utgångspunkt när ersättningen beräknas.47 Vårdgivarna är fria att sätta sina priser per åtgärd, men referenspriset är grunden för den statliga ersättningen.48 Ersättningen baseras på det lägsta av referenspriset och vårdgivarens pris. Är referenspriset det lägsta utgår ersättningen från det, men om vårdgivaren tar ut ett lägre pris baseras ersättningen på detta pris istället.49 Tar en vårdgivare ut ett högre pris än referenspriset av en patient betalar patienten själv mellanskillnaden.50 N Patienten får ersättning av kostnader . N Överstiger kostnaderna får patienten ersättning.51 Patientens utgifter summeras av där patienten har bestämt startdatum, och patienten kan när som helst välja att starta en ny ersättningsperiod.52 Ersättningen betalas inte ut direkt till patienten utan vårdgivaren drar av beräknad ersättning från patientens kostnad. 43§1, 2 kap. lag (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. 44§ 4 förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd. 45Försäkringskassan (2011) Undersökning av i vilken utsträckning information om det statliga tandvårdsstödet nått befolkningen, s. 5. 46§ 5 förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd. 47§4, 2 stycket, lag (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. 2007/08:49, s.6364. 49§4, 2 st., 2 kap. lag (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. 2007/08:49, s. 63. 51§5 förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd. 52§4 lag (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. granskar: staten och vården Därefter betalar ut ersättning till vårdgivaren.53 Behandlingar förhandsprövas inte längre av utan istället sker efterhandskontroller.54 Om en patient ska få ersättning från högkostnadsskyddet och hur stor den ersättningen blir bestäms alltså av om åtgärden är ersättningsberättigande, dess referenspris samt av tandläkarens pris. De största skillnaderna mellan det gamla och nuvarande tandvårdsstödet är dels att i det nuvarande stödet har hela den vuxna befolkningen samma högkostnadsskydd, dels att högkostnadsskyddet innefattar såväl det som tidigare benämndes bastandvård som protetik och tandreglering. En tredje stor skillnad är att en av avsikterna med konstruktionen av det nuvarande stödet är att patienten alltid ska betala en del av det totala vårdgivarpriset.55 53§8 lag (2008:145) om statligt tandvårdsstöd. 2007/08:49, s. 9698. 55Försäkringskassan (2011) Nyttjande av det statliga tandvårdsstöd som infördes , s. 9. tandvårdsreformen 2008 når den alla? granskar: staten och vården Kapitlet innehåller en beskrivning av hur besöksfrekvensen såg ut före reformen samt hur den har utvecklat sig efter reformen. 3.1Besöksfrekvensens utveckling innan reformen Ur ett långsiktigt perspektiv har besökfrekvensen inom tandvården ökat . Den generellt ökande besöksfrekvensen ck dock inte genomslag i alla åldersgrupper. För patienter har besöksfrekvensen ökat och för patienter har den minskat.56 Nedan följer en tabell över besökfrekvensens utveckling åren 19802005. Sirorna bygger på självuppskattningar gjorda av befolkningen. Andel av befolkningen i olika åldersgrupper som besöker tandvården . Källa: (SOU 2007:19). Sior från SCB:s ULF- undersökningar. 56 SOU 2007:19, s. 138139. tandvårdsreformen 2008 når den alla? I propositionen räknade regeringen med att reformen skulle leda till att antalet patienter som skulle besöka tandvården skulle uppgå till 4,7 miljoner57, vilket enligt beräkningar motsvarar en besöksfrekvens på Regeringen räknade med att tandvårdsbidraget skulle leda till en ökning i besöksfrekvensen med 550 000 personer och att av befolkningen skulle komma att besöka tandvården en gång vartannat år.59 3.2.1Liten ökning i besöksfrekvensen Det datamaterial som bygger sin undersökning av besöksfrekvensen på sträcker sig från införandet av reformen fram till . Eftersom statistiken inte är tillförlitlig använder i första hand statistik . Datamaterialet visar att besöksfrekvensen för samtliga som besökt tandvården har ökat med från till under 2011.60 Denna sira kan jämföras med regeringens beräkning av en besöksfrekvens motsvarande . Materialet visar också att det är er kvinnor än män som har besökt tandvården sedan reformens införande. Kvinnor hade en besöksfrekvens på och män . Personer i åldern har lägst besöksfrekvens. har besöksfrekvensen i åldersgruppen ökat . Besöksfrekvensen för åldersgruppen 2529 ligger däremot i linje med ökningen för resten av befolkningen, den har ökat sedan reformen. Besöksfrekvensen för åldersgruppen som är har minskat. 2007/08:49, s. 147. 58Beräknat på att befolkningen var 7 004 166 (4 700 000/ 7 004 166 = 0,67). 2007/08:49, s. 146. 60Datamaterialet är rekvirerat från avseende . Datamaterialet är insamlat av och bearbetat av . granskar: staten och vården Befolkningens besöksfrekvens i procent 80 70 Källa: Datamaterial rekvirerat från . En person med god tandhälsa rekommenderas för det mesta att besöka tandvården . Besöksfrekvensen för hela befolkningen var under juli 2008december 2009 och ökade till under juli 2010december 2011. Denna sira kan jämföras med regeringens beräkning av en besöksfrekvens motsvarande . har undersökt förebyggande besöksfrekvens Tandvårdsreformen syftade i första hand till att besöksfrekvensen för den förebyggande tandvården skulle öka. De tandvårdsdata som haft tillgång till skiljer inte ut förebyggande besöksfrekvens från ickeförebyggande besök. har dock i en undersökning av besöksfrekvensen av reformen kunnat se att den förebyggande besöksfrekvensen och besöksfrekvensen för övriga besök skiljer sig i liten grad. Av befolkningen har besökt tandvården under tandvårdsstödets första och av den vuxna befolkningen besökte tandvården i förebyggande syfte.61 Undersökningen visar att yngre i högre grad gör förebyggande besök. menar att anledningen till att yngre har högre förebyggande besöksfrekvens troligen beror på att yngre personer har mindre behov av icke-förebyggande vård än de äldre åldersgrupperna.62 menar vidare att på grund 61Försäkringskassan (2011) Nyttjande av det statliga tandvårdsstöd som infördes , s. 6. 62Försäkringskassan (2011) Nyttjande av det statliga tandvårdsstöd som infördes , s. 2829. tandvårdsreformen 2008 når den alla?