prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — I detta avsnitt redovisas översiktligt budget- effekterna av dels de förslag som regeringen lämnar i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99), dels de reformer och den finansiering som tidigare beslutats eller aviserats. I redovisningen förutsätts att de angivna anslagsförändringarna motsvaras av lika stora utgiftsförändringar. I tabell 10.1 redovisas de sammantagna effekterna på det finansiella sparandet i den offentliga sektorn av de förslag som regeringen lämnar i propositionen Vårändringsbudget . I redovisningen exkluderas effekterna av de förslag där medel tillförs transfereringsanslag utan att någon ny reform föreslås. För dessa anslag föreslås att anslagna medel höjs för att finansiera redan tidigare beslutade regelsystem, till följd av förändringar i volymer eller makroekonomiska förutsättningar. Samman- taget medför föreslagna reformer en ökning av anvisade anslagsmedel med jämfört med budgetpropo- sitionen . Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas till följd av detta minska med 2012. Tabell 10.1 Föreslagna utgifts- och inkomstförändringar 20122016, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande Förändring i förhållande till budgetpropositionen . Justering för olika redovis- ningsprinciper i statens budget Indirekta effekter av skatter -0,2 1 Föreslagna anslagsförändringar beskrivs närmare i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99). Medel som föreslås tillföras transfereringsanslag utan att någon ny reform föreslås ingår inte (se vidare tabell 8.3). Inklusive medel till dessa transfereringsanslag uppgår i propositionen Vårändringsbudget till . Källa: Egna beräkningar. Förändringar jämfört med föregående år I tabell 10.2 redovisas de samlade budget- effekterna i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu före- slagna åtgärder inklusive finansieringen av dessa. På detta sätt redovisas på en övergripande nivå regeringens prioriteringar. De reformer som redovisas avser både utgifts- och inkomstsidan i statens budget. Indirekta effekter av utgifts- reformer på statens budgets inkomstsida ingår inte. förstärktes de samlade offentliga finanserna något, trots att skatterna sänktes. Det beror på att det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting på upphörde. De offentliga finanserna försvagas 2012, främst till följd av reformer på inkomst- sidan. Åren därefter förstärks de offentliga finanserna, med undantag , främst till följd av att satsningar på utgiftssidan trappas ned. Utgifterna i statens budget, justerade för att redovisningsmässigt överensstämma med det finansiella sparandet, minskade till följd av beslut om reformer med 2011 i förhållande till 2010. Det beror i första hand på att konjunkturstödet till kommunsektorn upp- hörde. ökar de takbegränsade utgifterna till följd av beslut om reformer, men efter justering till NR:s redovisningsprinciper minskar utgifterna något, bl.a. för att de lånefinansierade infrastrukturinvesteringarna minskar i omfatt- ning. År 20132015 beräknas utgifterna minska till följd av beslut om reformer, främst på grund av att satsningar av tillfällig karaktär, t.ex. på infrastruktur, arbetsmarknadspolitik och utbildning, successivt fasas ut. I avsnitt 8.1.1 (tabell 8.4) redovisas förändringarna per utgiftsområde. Inkomsterna minskade med 2011, i första hand på grund av att grund- avdraget för pensionärer höjts. Även 2012 försvagas inkomsterna, främst till följd av sänk- ningen av mervärdesskatten för restaurang- och cateringtjänster. beräknas inkomsterna förändras relativt lite mellan åren till följd av beslut om reformer. Tabell 10.2 Utgifts- och inkomstförändringar 20112016 i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och avi- serade samt nu föreslagna åtgärder och finansieringar, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande1 Budgeteffekt i förhållande till föregående år. -3,1 -3,8 -4,3 -4,9 Justering för olika redo- -7,3 -3,4 -1,1 -0,4 -0,5 -13,0 -1,0 -1,9 -1,1 -1,0 -10,4 -0,3 -4,9 -4,7 -5,4 -6,8 -4,0 -2,9 Indirekta effekter av skatter -1,0 -0,3 -0,4 -7,8 -3,8 -0,7 förändringar, effekt på finansiella sparande2,7 -3,5 -0,6 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar . 1 föreslagna åtgärder och finansieringar avser förslag i prpopsitionen Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99) exklusive medel som föreslås tillföras transfereringsanslag utan att någon ny reform föreslås (se vidare tabell 8.4). 2För utgiftsreformer innebär minustecken anslagsminskningar eller att tempo- rära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstreformer innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budget- effekten av utgifts- och inkomstreformer innebär minustecken att de offentliga finanserna försvagas jämfört med året innan. Fullständigt periodiserad redo- visning för skatter. 3I tabell 8.4 redovisas utgiftsförändringarna per utgiftsområde. Anslagsföränd- ringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten och anslags- förändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen och volym- förändringar i transfereringssystemen m.m. ingår ej (se avsnitt 8.1.1). 4Ett tillfälligt konjunkturstöd på sammanlagt till kommuner och landsting (varav föreslogs i budgetpropositionen och föreslogs ekonomiska vårproposition) utbetalades från statens budget men avsågs att användas . Nationalräkenskaperna (NR) redovisar därför stödet 2010, vilket också bättre visar inriktningen på finanspolitiken, till skillnad från statens budget där stödet redovisas 2009. Övriga statsbidrag till kommuner och landsting redovisas i budgeten och i NR. I tabell 10.2 är de en del av raden Förändring av takbegränsade utgifter och ingen justering för redovisningsprinciper behöver göras för dessa. Se även avsnitt 9.2.2. 5Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg- och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 6Se tabell 7.10. överensstämmer inte bruttoeffekten mellan tabellerna. beror det på att tabell 7.10 inkluderar förändrad utdebitering, vilket inte ska ingå i tabell 10.2 eftersom den tabellen visar budgeteffekter av riksdagsbeslut och förslag från regeringen. beror det på att tabell 7.10 inkluderar intäkterna från EU:s handel med utsläppsrätter bland de totala skatteintäkterna till följd av regeländringar. I tabell 10.2 redovisas i stället utsläppsrätterna som övriga inkomstreformer. 7Exklusive indirekta effekter av utgiftsreformer på inkomstsidan. Källa: Egna beräkningar. 10.2Den offentliga sektorns finansiella sparande Den svenska ekonomin gick igenom den finan- siella och ekonomiska kris som inleddes , utan att det uppstod stora underskott i den offentliga sektorns finansiella sparande. Det goda utgångsläget, med ett överskott på av BNP 2008, gjorde det möjligt att motverka den kraftiga konjunkturnedgången med finanspolitiska stimulanser utan att äventyra de offentliga finanserna. Diagram 10.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Procent av BNP. Utfall för 20002011, prognos för 20122016. Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet uppvisade ett underskott på av BNP. Det är ett mindre underskott än vad den relativt milda konjunkturnedgången gav upphov till (se diagram 10.1). Återhämtningen i ekonomin bidrog till att underskottet i det finansiella sparandet minskade av BNP och uppstod ett överskott i det finansiella sparandet på av BNP. Förbättringen av de offentliga finanserna berodde på att utgifterna minskade mer än inkomsterna som andel av BNP. Den ekonomiska avmattningen leder till en försämring av det finansiella sparandet, som beräknas visa ett underskott på av BNP. Då tillväxten åter tar fart förbättras det finansiella sparandet och beräknas ett överskott på av BNP. Förstärk- ningen sker genom att utgifterna minskar som andel av BNP (se tabell 10.3). Tabell 10.3 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20122016. -0,3 Källor: och egna beräkningar. Inkomsterna ökar i takt med BNP Inkomsterna och skatteintäkterna minskade relativt kraftigt i förhållande till BNP. Det berodde till en del på skattesänkningen för pensionärer genom det höjda grundavdraget, men också på att pensionerna och andra skatte- pliktiga transfereringar minskade i förhållande till BNP. ökar skatteintäkterna något som andel av BNP till följd av att lönesumman och pensionerna ökar mer än BNP. 2016 ökar skatteintäkterna i takt med BNP (se tabell 10.4). Tabell 10.4 Skatter och avgifter Procent av BNP. Utfall , prognos för 20122016. Källor: och egna beräkningar. Utgifterna minskar som andel av BNP Utgiftskvoten (utgifterna i förhållande till BNP) uppgick till av BNP, vilket är bidrar till att utgiftskvoten ökar 2012. När tillväxten åter tar fart minskar utgiftskvoten. Eftersom inkomsterna som andel av BNP är i stort sett oförändrade är det den minskande utgiftskvoten som leder till för- stärkningen av det finansiella sparandet. Vid en normal ekonomisk tillväxt, och utan tillkommande diskretionära finanspolitiska åt- gärder, är det normalt att skatteintäkterna ökar i takt med BNP, som utgifterna min- skar som andel av BNP. Det beror bl.a. på att en del av utgifterna inte är indexerade och på att tillfälliga program faller bort. Vidare medför den högre än normala tillväxten under prognos- perioden att utgifterna för arbetslösheten minskar (se diagram 10.2). Diagram 10.2 Inkomster och utgifter Procent av BNP. Utfall för 20002011, prognos för 20122016. Källor: och egna beräkningar. Ökningen av utgiftskvoten kan i huvudsak hänföras till den offentliga konsumtionen som ökar i volym , och till inkomst- pensionerna som åter höjs efter minskningarna 2010 och 2011. År 20132016 leder en åter- hållsam utveckling av den offentliga konsum- tionen till att den minskar som andel av BNP. Även transfereringarna minskar som andel av BNP. De hälsorelaterade transfereringarna, som minskat under en följd av år, väntas fortsätta minska som andel av BNP. Den minskade stats- skulden medför tillsammans med successivt högre ränta att ränteutgifterna beräknas vara i stort sett nominellt oförändrade 20122014 för att sedan minska, vilket innebär att ränte- utgifterna minskar som andel av BNP (se tabell 10.5). Tabell 10.5 Den offentliga sektorns utgifter Procent av BNP. Utfall , prognos för 20122016. 1 Inklusive ofördelade utgifter. Källor: och egna beräkningar. Tabell 10.6 Statens inkomster och utgifter Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20122016. -0,1 -0,3 Källor: och egna beräkningar. Statens finansiella sparande förstärks . Budgetsaldot är positivt under hela prognosperioden och statsskulden minskar. Statens finansiella sparande uppvisade 2011 ett underskott på , vilket är en förbättring med jämfört med . Det låga ränteläget och den relativt låga statskulden bidrar till att statens inkomster av räntor och utdelningar (kapitalinkomster) över- stiger ränteutgifterna. beräknas ett underskott i det finansiella sparandet på eller av BNP. beräknas inkomsterna öka i takt med BNP, medan utgifterna är i det närmaste nominellt oförändrade. Därmed uppstår ett överskott i det finansiella sparandet som 2016 ökar till av BNP (se tabell 10.6). Från statens finansiella sparande till budgetsaldo Statens finansiella sparande visar förändringen av den finansiella förmögenheten, exklusive effekten av värdeförändringar. Budgetsaldot visar statens lånebehov med omvänt tecken och påverkar därmed förändringen av statsskulden. Det finansiella sparandet påverkas inte av för- säljningar och köp av finansiella tillgångar, t.ex. aktier, eller ökad utlåning, eftersom sådana transaktioner inte förändrar den finansiella för- mögenheten. Däremot påverkas budgetsaldot och statsskulden av dessa transaktioner. Förutom denna principiella skillnad avviker redovisningen i statens budget i flera avseenden från redovisningen i NR. Budgetsaldot redovisas exempelvis kassamässigt, medan NR tillämpar en periodiserad redovisning.115 Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatte- intäkter och ränteutgifter. 115 Den kassamässiga redovisningen innebär att transaktionerna (skatter och räntor) redovisas när betalningen sker. I NR periodiseras trans- aktionerna till den tidpunkt de avser. Det innebär t.ex. att skatter redovisas på inkomståret i NR oavsett när betalningen sker. Tabell 10.7 Statens finansiella sparande och budgetsaldo Utfall , prognos för 20122016. av aktier, extra 1 antas försäljningarna av aktier uppgå till . Därtill kommer extra utdelningar och kapitaltillskott på netto . Källor: , och egna beräkningar. visade budgetsaldot ett betydligt större överskott än det finansiella sparandet. De kassa- mässigt inbetalda skatterna blev högre än de prognostiserade debiterade skatteintäkterna. Det är en följd av att den kraftiga ökningen av skatteintäkterna på kapital- inkomster till stor del betalades som fyllnadsinbetalningar 2011. Försäljningar av aktier och extra aktieutdelningar tillgodo- räknades budgetsaldot med , men påverkade inte det finansiella sparandet. År 20122016 förstärks budgetsaldot, men inte det finansiella sparandet, av beräknings- tekniskt antagna försäljningar av statens aktieinnehav om (se tabell 10.7). Enligt budgetlagen (2011:203) ska budgeten omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Ett budgetöverskott (ett positivt saldo) innebär ett motsvarande minskat lånebehov för staten och att statsskulden därigenom normalt minskar. Det motsatta förhållandet gäller vid ett budget- underskott. För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisas nettoupplåning och en kassamässig korrigeringspost på utgiftssidan av statens budget. Tabell 10.8 Statens budgetsaldo 20112016 Utfall , prognos för 20122016. In-/utlåning från Anm.: Beloppen är avrundade och summerar . 1Inklusive förändring av anslagsbehållningar. 2Avser utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Avser infrastrukturlån (netto) för och . 4Den kassamässiga korrigeringen avser främst förfall av lån som staten övertog från 2007. Källor: , och egna beräkningar. Statens budgetsaldo minskar 2012, men ökar visade statens budget ett överskott på . beräknas överskottet bli lägre, 12 miljarder respektive . På väntas en gradvis ökning av budgetsaldot och 2016 beräknas överskottet bli . I tabell 10.8 och diagram 10.3 redovisas budget- saldots utveckling. Höga statsskuldsräntor 2011 och 2015 Statsskuldsräntorna varierar mycket . Avgörande för ränteutgifternas nivå är stats- skuldens storlek, räntenivåerna och den svenska kronans växelkurs. Ränteutgifterna påverkas även till stor del av låneplan. ökade utgifterna för statsskuldsräntor kraftigt; jämfört med var utgifterna högre. Ökningen berodde i huvudsak på högre räntebetalningar på lån i svenska kronor, vilket bl.a. förklaras av att räntorna på statsskuldsväxlar steg jämfört med . Dessutom bidrog lägre överkurser vid emission till att räntebetalningarna blev högre. Det beror främst på att intro- ducerade ett nytt tioårigt referenslån . Räntan på det nya lånet låg närmare de aktuella marknadsräntorna än motsvarande referenslån 2010. Även 2015 är ränteutgifterna höga i förhållande till övriga år . Det beror på att en realobligation förfaller detta år och därmed betalas ca ut som inflationskompensation. Diagram 10.3 Statens budgetsaldo 20002016 Utfall t.o.m.2011, prognos för 20122016 Källor: och egna beräkningar. nettoutlåning tillfälligt hög 2012 nettoutlåning beräknas bli . År 20132016 beräknas nettoutlåningen bli . Ökningen av nettoutlåningen beror bl.a. på Kärnavfallsfondens obligationshantering, lån till , lån till infrastrukturinvest- eringar, investeringslån till myndigheter och lån till . förföll en av Kärnavfallsfon- dens obligationer och nära placerades på ett räntebärande konto i Riksgälds- kontoret. togs motsvarande belopp ut och en ny obligation tecknades. Detta minskade nettoutlåningen och ökade utlå- ningen 2012. lånade mot- svarande i utländsk valuta via . Anledningen till detta var att deltagande i Internationella valu- tafondens olika lånearrangemang hade ökat i omfattning , vilket inneburit att valutareserven tagits i anspråk. Riksgälds- kontorets nettoutlåning påverkas dessutom av valutaeffekter på lånen till eftersom de är tecknade i euro och dollar. Lånen förfaller regelbundet till betalning och ersätts med nya lån med bl.a. växelkurseffekter som följd. Inget antagande om återbetalning av lånen görs i prognosen. nettoutlåning påverkas även av lån till andra länder. Regeringen har beslutat om en proposition om utlåning till (prop. 2011/12:119). I propo- sitionen föreslås godkänna att rege- ringen beslutar om ett lån till om högst . Detta lån antas i prognosen belasta nettoutlåningen och 2013. 2011 lånade , mot- svarande , från svenska staten. gjorde 2012 en förtida återbetal- ning av sitt lån om (890 mil- joner kronor). Den första ordinarie återbetal- ningen kommer att ske och beräknas bidra med ca till nettoin- låningen 2016. För att förbättra likviditetshanteringen i staten har den s.k. räntekontomodellen använts. Alla medel som myndigheterna disponerar i sin verksamhet förs till ett räntekonto i och från detta görs alla betalningar för myndigheternas egna verksamheter. De myndigheter som är helt anslagsfinansierade har normalt en relativt låg behållning på räntekontot. En del myndigheter har dock mycket stora räntekontobehållningar, delvis beroende på att de har stora avgifts- eller bidragsinkomster. har den genom- snittliga behållningen på räntekontot ökat med . 2016 antas denna ökning fortsätta, vilket minskar nettoutlåningen med . Statens budgetsaldo justerat för större engångseffekter beräknas engångseffekter ha påverkat budgetsaldot positivt med (se tabell 10.9). Försäljning av statligt aktieinne- hav bl.a. i förbättrade budget- saldot med nära . Kärnav- fallsfondens tillfälliga insättning om på ränte- konto påverkade budgetsaldot positivt. Även upplåning till påverkade budgetsaldot positivt 2011. Lånen har tecknats i euro och dollar och en stärkt krona har medfört valutavinster. År 20122016 beräknas de årliga större engångseffekterna öka budgetöverskottet med . görs, som tidigare nämnts, ett beräknings- tekniskt antagande om försäljningar av aktier i statliga bolag. För 20122016 antas dessa försälj- ningsinkomster uppgå till . har en extrautdelning från inneburit en inkomst om , och ett kapitaltillskott till har inneburit en utgift om . till 2016 finns inga antaganden om extrautdelningar eller kapital- tillskott. Tabell 10.9 Statens budgetsaldo samt justering för större engångseffekter 20112016 Utfall , prognos för 20122016. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Summan av extra utdelningar och kapitaltillskott. 2Avser lån i . 3Avser bl.a. återbetalning , och övertagna lån från . Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet i ålderspensions- systemet uppgick till eller av BNP (se tabell 10.10). Under 20112016 är avgifterna lägre än pensionsutbe- talningarna, vilket framför allt förklaras av att de stora årskullarna födda går i pension. är dock direktavkast- ningen på AP-fondernas tillgångar tillräckligt stor för att täcka avgiftsunderskottet. väntas avgiftsunderskottet öka med och bedöms då vara så stort att kapital- avkastningen inte räcker för att täcka under- skottet, vilket innebär att det finansiella sparan- det i ålderspensionssystemet väntas bli negativt. Det finansiella sparandet bedöms även under återstoden av prognosperioden vara svagt nega- tivt. Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall , prognos för 20122016. -0,2 -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. Alla inkomstpensioner och tilläggspensioner efter är följsamhetsindexerade. I ett läge då pensionssystemets finanser är i balans bygger följsamhetsindexeringen på förändringen av inkomstindex. Om balanstalet understiger 1,0000, dvs. om pensionssystemets skulder över- stiger systemets tillgångar, aktiveras balanse- ringen. Balanseringen är ett sätt att, genom en justering av indexeringen, säkerställa att pens- ionssystemets utgifter inte långsiktigt överstiger dess inkomster. Detta sker genom att pension- erna bestäms utifrån förändringen av ett balans- index istället för ett inkomstindex. Balansindexet beror på utvecklingen av inkomstindexet och balanstalets storlek. Balans- eringen är aktiverad så länge balansindexet understiger inkomstindexets nivå. Diagram 10.4 Utveckling av inkomstindex och balansindex Utfall för 20092012, prognos för 20132016. Källor: och egna beräkningar. Balanseringen förväntas vara aktiverad under hela prognosperioden (se diagram 10.4). Detta innebär att pensionerna stiger med mer än utvecklingen av inkomstindex om balanstalet överstiger 1,0000. Eftersom balanstalet överstiger 1,0000, och väntas göra det även 2013, ökar balansindex mer än inkomstindex under dessa år. Omvänt väntas en svagare ökning av balansindex 2014 och 2015. väntas åter balanstalet överstiga 1,0000 (se tabell 10.11). Tabell 10.11 Inkomstindex, balanstal och balansindex Procentuell förändring om annat ej anges, Utfall för 20112012, prognos för 20132016. -2,7 -4,3 -0,2 1Följsamhetsindexering innebär att inkomst- och tilläggspensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex (eller balansindex) minus . motsvarar det förskott som läggs till pensionen när den beviljas. 2Balanstalet uttrycker inte procentuell förändring, utan anger systemets till- gångar i förhållande till dess skulder. Källor: och egna beräkningar. 10.2.3 Kommuner och landsting Det finansiella sparandet för kommuner och landsting 2011 blev sammantaget -, vilket motsvarar -0,av BNP. Det är en kraftig minskning jämfört med då det finansiella sparandet uppgick till 6 mil- jarder kronor. Försämringen förklaras bl.a. av att de tillfälliga statsbidragen trappades ned, och av att framför allt utgifterna för konsumtion och investeringar blev betydligt högre 2011 än 2010. före extraordinära poster uppgick till 2011 (se tabell 10.12). Tabell 10.12 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall , prognos för 20122016. som procent av BNP -0,2 -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Anm.: Skatter och bidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. Faktisk utveckling av statsbidrag. Källor: och egna beräkningar. Den förväntade konjunkturavmattningen medför att det kommunala skatteunderlaget växer något svagare 2012 än 2011. Statsbidragen minskar något till följd av den slutliga utfasningen av de tillfälliga statsbidragen. De totala inkomsterna i kommunsektorn beräknas öka . Konsumtionsutgifterna, som växte starkt med i fasta priser 2011, väntas öka långsammare 2012. Även utgifterna för investe- ringar bedöms växa långsammare 2012 än 2011. Den sammantagna effekten av inkomst- och utgiftsförändringarna blir mot denna bakgrund att det finansiella sparandet förstärks . Även det ekonomiska resultatet ökar, vilket dock beror på att resultatet belastades av den redovisade engångseffekten på pensionsskulden som följde av den sänkta diskonteringsräntan. Då arbetsmarknaden förbättras fr.o.m. den senare delen av 2013 medför det att de ekono- miska förutsättningarna för kommuner och landsting gradvis förbättras . bidrar till att sektorns totala inkomster sam- mantaget beräknas öka med samtliga år 20132016 (se diagram 10.5). De totala utgifterna i kommuner och landsting väntas följa inkomstutvecklingen . Det medför att tillväxten av konsum- tionsutgifterna mätt som kostnader i fasta priser prognostiseras understiga . Det finansiella sparandet för kommuner och landsting beräknas successivt öka (se diagram 10.5). Kommunsektorns bidrag till den offentliga sektorns finansiella sparande är dock negativt under hela prognosperioden. Det ekonomiska resultatet i kommunsektorn väntas också gradvis förbättras och ökar till 2016.