prop · GZ03138 · 2012-04-04 00:00:00 — a)Födans form, innehåll och presentation ska uppfylla djurens närings- och beteendebehov. b)Djurens föda ska vara välsmakande och ej förorenad. Vid val av råvaror och tillverkning, beredning och presentation av fodret ska försiktighetsåtgärder vidtas för att minimera kemisk, fysisk och mikrobiologisk förorening. c)Förpackning, transport och lagring ska ske på sådant sätt att förorening, försämring och förstöring undviks. Alla foderbehållare, tråg och andra redskap som används för utfodring ska rengöras regelbundet och vid behov steriliseras. d)Alla djur ska ha tillgång till fodret och utfodringsutrymmet ska vara tillräckligt stort för att begränsa kon kurrensen. a)Rent dricksvatten ska alltid finnas tillgängligt för alla djur. b)Om automatiska dricksvattensystem används ska de regelbundet kontrolleras, underhållas och spolas igenom för att undvika olyckshändelser. Om burar med hel botten används, ska åtgärder vidtas för att minimera risken för översvämning. c)Bestämmelser ska införas för att se till att vattenförsörjningen till akvarier och tankar anpassas till de enskilda fiskarnas, vattenlevande groddjurens och kräldjurens behov och toleransgränser. a)Djuren ska alltid ha tillgång till lämpligt bäddmaterial och sovplatser, och ska djuren ha tillgång till lämpligt bomaterial och boplatser. b)I djurutrymmet ska det finnas, anpassad till arten, en fast och bekväm viloplats för alla djur. Alla sovplatser ska hållas rena och torra. Anläggningarna ska inrätta tillvänjnings- och träningsprogram lämpliga för djuren, försöken och projektets längd. Europeiska unionens officiella tidning L 276/57 Del B: Artspecifik del 1.Möss, råttor, gerbiler, hamstrar och marsvin I denna och senare tabeller för möss, råttor, gerbiler, hamstrar och marsvin avses med djurutrymmets höjd det vertikala avståndet mellan utrymmets golv och överdel, och denna höjd ska finnas av den minsta golvytan innan berikningsanordningar har satts in. Vid utformning av försök ska djurens potentiella tillväxt beaktas så att de får tillräckligt stort utrymme (enligt tabellerna 1.11.5) under hela den tid studien pågår. Datum som anges i över 20 till 25 över 25 till 30 par (utavlat/inavlat) eller en trio (inav uppfödare (*) (*)Avvanda möss får hållas vid dessa högre beläggningsgrader mellan avvänjning och förflyttning, under förutsättning att djuren hålls i större djurutrymmen med lämplig berikning, och att dessa förhållanden inte orsakar någon brist i välbefinnandet som t.ex. ökade nivåer av aggressivitet, sjuklighet eller dödlighet, stereotypier och andra beteendestörningar, viktminskning eller andra fysiologiska eller beteendemässiga stressreaktioner. Datum som anges i under försök (*) över 200 till 300 över 300 till 400 över 400 till 600 L 276/58 Europeiska unionens officiella tidning Datum som anges i uppfödare (**) över 50 till 100 över 100 till 150 över 150 till 200 uppfödare (**) över 100 till 150 över 150 till 200 (*)Om, vid långtidsstudier, utrymmet per djur i slutet av sådana studier understiger de mått som anges ovan ska bibehållandet av stabila sociala strukturer prioriteras. (**)Avvanda råttor får hållas vid dessa högre beläggningsgrader mellan avvänjning och förflyttning, under förutsättning att djuren hålls i större djurutrymmen med lämplig berikning, och att dessa förhållanden inte orsakar någon brist i välbefinnandet som t.ex. ökade nivåer av aggressivitet, sjuklighet eller dödlighet, stereotypier och andra beteende störningar, viktminskning eller andra fysiologiska eller beteendemässiga stressreaktioner. Datum som anges i Datum som anges i över 60 till 100 Europeiska unionens officiella tidning L 276/59 Datum som anges i uppfödare (*) (*)Avvanda hamstrar får hållas vid dessa högre beläggningsgrader mellan avvänjning och förflyttning, under förutsättning att djuren hålls i större djurutrymmen med lämplig berikning, och att dessa förhållanden inte orsakar någon brist i välbefinnandet som t.ex. ökade nivåer av aggressivitet, sjuklighet eller dödlighet, stereotypier och andra beteendestör ningar, viktminskning eller andra fysiologiska eller beteendemässiga stressreaktioner. Datum som anges i över 200 till 300 över 300 till 450 över 450 till 700 Par med kull. Vid lantbruksforskning, när forskningens mål förutsätter att djuren hålls under liknande förhållanden som pro duktionsdjur, ska djurhållningen minst uppfylla de krav som anges i direktiv /58/EG (1). Inom djurutrymmet ska det finnas ett upphöjt område. Djuren ska kunna ligga, sitta och utan svårighet röra sig under det upphöjda området, och det ska inte täcka av golvytan. Om det finns vetenskapliga eller veterinärmedicinska skäl för att inte använda ett upphöjt område, ska djurutrymmet vara större för en ensam kanin och större för två kaniner. Om kaniner ges tillgång till ett upphöjt område, ska det upphöjda områdets mått vara × , och höjden över golvet ska vara tillräcklig för att djuren ska kunna utnyttja den. Tabell 2.1 gäller både burar och lösdriftsutrymmen. En extra golvyta per kanin ska läggas till för den tredje, fjärde, femte och sjätte kaninen, och därefter för varje ytterligare kanin som överstiger sex till antalet. (1) Rådets direktiv /58/EG av om skydd av animalieproduktionens djur (EGT L 221, , s. 23). L 276/60 Europeiska unionens officiella tidning Minsta golvyta för ett eller två Datum som anges i socialt harmoniska djur (cm2) mellan 3 och 5 Datum som anges i mellan 3 och 5 Tabell 2.3 gäller både burar och lösdriftsutrymmen. Minsta golvyta/djur Datum som anges i Kaniner: Optimala mått för upphöjda områden i djurutrymmen med de mått som anges i tabell 2.1. Optimal höjd från djur Datum som anges i (cm × cm) mellan 3 och 5 Katter ska inte hållas individuellt . Katter som visar upprepat aggressivt beteende mot andra katter bör hållas individuellt endast om man inte kan hitta en kompatibel individ som sällskap. Social stress hos individer som hålls i par eller grupp ska kontrolleras minst en gång . som har ungar eller som är i av dräktigheten kan hållas individuellt. Det minsta utrymme där en avelshona med kull kan hållas är utrymmet för en ensam katt, vilket gradvis bör ökas så att inhysningen för kullar uppfyller ovanstående utrymmeskrav för vuxna katter. Platser för utfodring och för avföringslådor ska ligga isär och får inte byta plats med varandra. Europeiska unionens officiella tidning L 276/61 Golv (*) Datum som anges i Minsta mått för ett (*) Golvyta exklusive hyllor. Hundar ska om möjligt tillhandahållas rastgårdar utomhus. Hundar ska inte hållas individuellt åt gången. Det inre djurutrymmet ska motsvara av det minsta utrymme som hundarna ska ha tillgång till enligt tabell 4.1. De minsta utrymmen som anges nedan är baserade på behoven hos beaglar, men storväxta raser som sankt och irländsk varghund kan kräva betydligt större utrymmen än de som anges i tabell 4.1. För andra raser än beagle ska minsta utrymmen beslutas i samråd med veterinärpersonal. Hundar som hålls i par eller i grupp kan var och en begränsas till halva det totala utrymmet (för en hund under , för en hund över ) medan de genomgår försök enligt detta direktiv, om denna separation är nödvändig för vetenskapliga ändamål. Den period en hund är begränsad på detta sätt ska inte överstiga åt gången. En digivande tik med kull ska ha samma utrymme som en ensam tik med samma vikt. Valpningsutrymmet ska vara utformat så att tiken kan förflytta sig bort från valparna till en annan avdelning eller ett upphöjt område. Minsta golvyta för ett Datum som anges i Hundar - avvanda djur Minsta golvyta/djur Datum som anges i över 5 till 10 över 10 till 15 över 15 till 20 L 276/62 Europeiska unionens officiella tidning Minsta golvyta/djur Datum som anges i Djur upp till 600 g Djur över 600 g Unga icke-mänskliga primater ska inte skiljas från sin mor förrän de, beroende på art, är mellan . Miljön bör göra det möjligt för icke-mänskliga primater att utföra en komplex uppsättning dagliga aktiviteter. Djurutrymmet ska göra det möjligt för icke-mänskliga primater att ha en så bred beteenderepertoar som möjligt och ge det en känsla av trygghet, och det bör ha en tillräckligt komplex miljö för att djuret skall kunna springa, gå, klättra och hoppa. Minsta volym för varje djurutrymmen för 1 (*) Datum som anges i ytterligare djur över 5 eller 2 djur plus ungar upp till 5 månaders ålder (m) (**) (*)Djur får hållas individuellt endast i undantagsfall. (**)Djurutrymmets översta del ska vara minst 1,8 m över golvet. För silkesapor och tamariner får separation från modern inte äga rum . Minsta golvyta i djurutrymmen Minsta volym för varje ytterligare Datum som anges i för 1 (*) eller 2 djur (*) Djur får hållas individuellt endast i undantagsfall. För dödskalleapor får separation från modern inte äga rum . Europeiska unionens officiella tidning L 276/63 Makaker och gröna markattor (*) Datum som anges i ålder (**) der (***) mål (****) (*)Djur får hållas individuellt endast i undantagsfall. (**)I ett djurutrymme med minsta mått får högst tre djur hållas. (***) I ett djurutrymme med minsta mått får högst två djur hållas. (****) I avelsgrupper fordras inget tillägg av utrymme/volym för unga djur som hålls med sin moder. För makaker och gröna markattor ska separation från modern inte äga rum . Babianer (*) Datum som anges i ålder (**) der (**) mål (***) (*)Djur får hållas individuellt endast i undantagsfall. (**)I ett djurutrymme med minimimått får högst två djur hållas. (***) I avelsgrupper fordras inget tillägg av utrymme/volym för unga djur som hålls med sin moder. För babianer ska separation från modern inte äga rum . Vid lantbruksforskning, när forskningens mål förutsätter att djuren hålls under liknande förhållanden som pro duktionsdjur, ska djurhållningen minst uppfylla de krav som anges i direktiv /58/EG, 91/629/EEG (1) och 91/630/EEG (2). (1) Rådets direktiv /629/EEG av om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar (EGT L 340, 11.12.1991, s. 28). (2) Rådets direktiv av om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (EGT L 340, 11.12.1991, s. 33). L 276/64 Europeiska unionens officiella tidning Minsta golvyta/djur Datum som anges i (m2/djur) (m/djur) (m/djur) över 100 till 200 över 200 till 400 över 400 till 600 över 600 till 800 (m2/djur) (m/djur) (m/djur) över 20 till 35 över 35 till 60 Minsta golvyta/djur Minsta liggplats per djur storlek (*) (m2/djur) (m2/djur) över 5 till 10 över 10 till 20 över 20 till 30 över 30 till 50 över 50 till 70 över 70 till 100 Europeiska unionens officiella tidning L 276/65 Minsta golvyta/djur Minsta liggplats per djur storlek (*) (m2/djur) (m2/djur) över 100 till 150 (*)Svin kan begränsas i mindre utrymmen under korta tidsperioder, exempelvis genom att djurutrymmet delas av med skiljeväggar, om detta är motiverat av veterinärmedicinska eller experimentella skäl, till exempel om det är nödvändigt med individuell foderkonsumtion. Den kortaste sidan ska vara minst 1,5 gånger djurets mankhöjd. Inomhusutrymmen ska vara så höga att djuren kan stegra sig fullständigt. Minsta golvyta/djur (m2/djur) Datum som anges i För varje djur som hålls För varje djur som hålls i grupper på grupper på upp till tre fyra eller fler djur (2 × Mkh)2 (*) (*) För att säkerställa att djuren har tillräckligt utrymme ska utrymmet per djur baseras på mankhöjden (Mkh). Vid lantbruksforskning, när forskningens syfte förutsätter att djuren hålls under liknande förhållanden som pro duktionsdjur, ska djurhållningen minst uppfylla de krav som anges i direktiv /58/EG, 99/74/EG (1) och 2007/43/EG (2). Om det av vetenskapliga skäl inte är möjligt att tillhandahålla dessa minimimått för djurutrymmet ska begräns ningens varaktighet motiveras av försöksledaren i samråd med veterinärmedicinsk personal. Fåglarna kan i så fall hållas i mindre utrymmen med lämplig berikning och med en golvyta på . Minsta yta per fågel Datum som anges i över 200 till 300 över 300 till 600 (1) Rådets direktiv /74/EG av om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns (EGT L 203, , s. 53). (2) Rådets direktiv /43/EG av om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar (EUT L 182, , s. 19). L 276/66 Europeiska unionens officiella tidning Minsta yta per fågel Datum som anges i över 600 till 1 Alla utrymmets sidor ska vara . Om det av vetenskapliga skäl inte är möjligt att tillhandahålla dessa minimimått för djurutrymmet ska begränsningens varaktighet motiveras av försöksledaren och beslutas i samråd med veterinärpersonal. Fåglarna kan i så fall hållas i mindre utrymmen med lämplig berikning och med en golvyta på minst 0,75 m2och en höjd på för fåglar under , för fåglar under och för fåglar över . Dessa utrymmen kan användas för att hålla små grupper av fåglar i enlighet med de utrymmesmått som anges i tabell 8.2. Minsta yta per fågel Datum som anges i över 0,3 till 0,6 över 0,6 till 1 över 1 till 4 över 4 till 8 över 8 till 12 över 12 till 16 över 16 till 20 som hålls i par Europeiska unionens officiella tidning L 276/67 Om det av vetenskapliga skäl inte är möjligt att tillhandahålla dessa minimimått för djurutrymmet ska begräns ningens varaktighet motiveras av försöksledaren och beslutas i samråd med veterinärpersonal. Fåglarna kan i så fall hållas i mindre utrymmen med lämplig berikning och med en golvyta på . Dessa utrymmen kan användas för att hålla små grupper av fåglar i enlighet med de utrymmesmått som anges i tabell 8.4. Datum som anges i (m2) (*) 1 200 (**) (*) I detta ska det ingå en damm på per utrymme som är . Dammen kan utgöra av djurutrymmets minsta storlek. (**) Fåglar som ännu inte är flygfärdiga kan hållas i utrymmen som är . Ankor och gäss: Minsta dammstorlekar (*) mellan 10 och 30 (*) Dammstorleken räknas per 2 m2-utrymme. Dammen kan utgöra av djurutrymmets minsta storlek Tabell 8.6 Utrymmena ska vara långa och smala (t.ex. 2 m × 1 m) och inte kvadratiska så att fåglarna kan flyga korta sträckor. Datum som anges i L 276/68 Europeiska unionens officiella tidning Datum som anges i mellan 7 och 12 för varje ytterligare få Utrymmena ska vara långa och smala (t.ex. 2 m × 1 m) så att fåglarna kan flyga korta sträckor. För häcknings studier får par hållas i mindre utrymmen med lämplig berikning där golvytan är och höjden är . Begränsningarnas varaktighet ska motiveras av försöksledaren i samråd med veterinärmedicinsk personal. per fågel (cm) mellan 7 och 12 mellan 13 och 20 För varje ytterligare få Minsta tillägg till vatten- Kroppslängd (*) ytans area för varje ytter ligare djur i grupputrym över 10 till 15 över 15 till 20 över 20 till 30 (*) Mätt från nos till kloak. Helakvatiska stjärtlösa groddjur (*) Minsta tillägg till vatte- Kroppslängd (**) nytans area för varje yt terligare djur i grupp mellan 6 och 9 Europeiska unionens officiella tidning L 276/69 Minsta tillägg till vatte- Kroppslängd (**) nytans area för varje yt terligare djur i grupp över 9 till 12 (*)Villkoren gäller tankar som används för inhysning (dvs. djurhållning), däremot inte tankar som av effektivitetsskäl används för naturlig parning och superovulation, eftersom de senare metoderna kräver mindre, individuella tankar. vuxna djur i de angivna storlekskategorierna. Juveniler och yngel räknas antingen bort helt eller så ändrar man värdena i proportion till deras storlek. (**) Mätt från nos till kloak. Kroppslängd (*) Minsta yta för varje yt storlek (**) terligare djur i grupp minsta höjd (***) Datum som anges i (*)Mätt från nos till kloak. (**)En tredjedel land och två tredjedelar vatten där djuren kan ligga helt under vattenytan. (***)Mätt från ytan av landdelen upp till innerdelen av terrariets överkant. Djurutrymmenas höjd ska också anpassas till inred ningen. Kroppslängd (*) Minsta yta för varje yt storlek (**) terligare djur i grupp minsta höjd (***) Datum som avses i över 5,0 till 7,5 (*)Mätt från nos till kloak. (**)Två tredjedelar land och en tredjedel vatten där djuren kan ligga helt under vattenytan. (***)Mätt från ytan av landdelen upp till innerdelen av terrariets överkant. Djurutrymmenas höjd ska också anpassas till inred ningen. L 276/70 Europeiska unionens officiella tidning Kroppslängd (*) Minsta yta för varje ytter ligare djur i grupputrym storlek (**) höjd (***) (*)Mätt från nos till kloak. (**)Två tredjedelar land och en tredjedel vatten där djuren kan ligga helt under vattenytan. (***)Mätt från ytan av landdelen upp till innerdelen av terrariets överkant. Djurutrymmenas höjd ska också anpassas till inred ningen. Minsta tillägg till vatte- Kroppslängd (*) nytans area för varje yt terligare djur i grupp över 5 till 10 över 10 till 15 (*) Mätt i en rät linje från skalets framkant till dess bakkant. Kroppslängd (*) Minsta yta för varje ytter ligare djur i grupputrym höjd (**) (*)Mätt från nos till stjärtspets. (**)Mätt från ytan av landdelen upp till innerdelen av terrariets överkant. Djurutrymmenas höjd ska också anpassas till inred ningen. Europeiska unionens officiella tidning L 276/71 Tillräckligt med vatten av lämplig kvalitet ska alltid finnas tillgängligt. Vattenflödet i cirkulationssystemet eller filtreringsanordningar ska vara tillräckligt för att säkerställa att vattenkvalitetsparametrarna håller sig på godtagbara nivåer. Vattenförsörjningen ska, där så är nödvändigt filtreras eller behandlas så att ämnen som är farliga för fiskarna avlägsnas. Vattenkvalitetsparametrarna ska hållas inom godtagbara värden för arten och dess utvecklingsstadium i fråga, så att fiskarna kan bibehålla normal aktivitet och normala fysiologiska processer. Vattenflödet ska vara avpassat så att fiskarna kan simma på normalt sätt och i övrigt behålla sitt naturliga beteende. Fiskar ska ges lämplig tid för acklimatisering och anpassning till förändrad vattenkvalitet. 11.2Syrehalt, kväveföreningar, pH och salthalt Syrehalten ska anpassas efter behovet hos varje art och inhysningsförhållandena. Anordningar för syrsättning av vattnet i tankarna ska finnas där så krävs. Koncentrationerna av kväveföreningar ska hållas låg. pH-värdet ska anpassas till arten och hållas så stabilt som möjligt. Salthalten ska anpassas till fiskartens krav och fiskens livsstadium. Förändringar av salthalten ska göras gradvis. 11.3Temperatur, belysning, buller Temperaturen ska behållas inom det optimala intervallet för fiskarten i fråga, och hållas så stabil som möjligt. Förändringar av temperaturen ska göras gradvis. Fisken ska hållas i lämplig fotoperiod. Bullernivåerna ska vara så låg som möjligt och när så är möjligt ska utrustning som orsakar buller eller vibrationer, såsom generatorer eller filtreringsanordningar vara åtskilda frånfisktankar och dylikt. Djurtätheten ska baseras på fiskarnas sammantagna behov när det gäller miljöförhållanden, hälsa och välbefinnande. Fiskar ska ha tillgång till tillräckligt stor vattenvolym för att kunna simma på normalt sätt med beaktande av fiskens storlek, ålder, hälsa och utfodringsmetod. Fiskar ska förses med lämplig miljöberikning, såsom behovet av göm ställen eller bottenmaterial, om inte deras beteendemässiga egenskaper indikerar att sådant inte krävs. Fiskar ska utfodras med en diet lämplig för fisken med rätt fodermängd med lämpliga intervall. Utfodringen av yngel ska ägnas särskild uppmärksamhet under övergången från levande till fabrikstillverkat foder. Fiskar ska hanteras så lite som möjligt. L 276/72 Europeiska unionens officiella tidning 1.När djur avlivas ska de metoder som förtecknas i tabellen nedan användas. Andra metoder än de som ingår i tabellen får användas a)på medvetslösa djur, förutsatt att djuret inte återfår medvetandet före döden, b)på djur som används i lantbruksforskning när projektets syfte kräver att djuren hålls under liknande förhållanden dessa djur får avlivas i enlighet med kraven i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av den om skydd av djur för avlivning (1). 2.När djur avlivas ska avlivningen avslutas med någon av de följande metoderna, nämligen a)bekräftelse av att cirkulationen har upphört permanent, b)destruktion av hjärnan, c)halsdislokation, d)avblodning, eller e)bekräftande av att rigor mortis inträtt. (1) EUT L 303, 18.11.2009, s. 1. Europeiska unionens officiella tidning L 276/73 1.Ska vid behov användas med föregående sedering. 2.Ska endast användas på stora kräldjur. 3.Ska endast användas med gradvis påfyllning. Får inte användas på och nyfödda gnagare. Ska endast användas på fåglar under . Fåglar över ska sederas. Ska endast användas på gnagare under . Gnagare över ska sederas. Ska endast användas på kaniner under . Kaniner över ska sederas. 7.Ska endast användas på fåglar under . 8.Ska endast användas på gnagare under . 9.Ska endast användas på kaniner under . 10.Ska endast användas på nyfödda djur. 11.Ska endast användas på fåglar under . 12.Ska endast användas om andra metoder inte är möjliga att använda. 14.Ska endast användas på grisar. 15.Ska endast användas under fältbetingelser av erfarna skyttar. 16.Ska endast användas under fältbetingelser av erfarna skyttar när andra metoder inte är möjliga. L 276/74 Europeiska unionens officiella tidning FÖRTECKNING ÖVER INFORMATION SOM AVSES I ARTIKEL 23.3 1.Gällande nationell lagstiftning om införskaffande av djur, djurhållning, skötsel och användning av djur för veten skapliga ändamål. 2.Etik i samband med förhållandet människa/djur, livets inneboende värde och argument för och emot användningen av djur för vetenskapliga ändamål. 3.Grundläggande och lämplig artspecifik biologi i fråga om anatomi, fysiologiska egenskaper, uppfödning, genetik och genetiska förändringar. 4.Djurbeteende, djurhållning och berikning. 5.Artspecifika metoder när det gäller hantering och försök, där så är lämpligt. 6.Skötsel av djurs hälsa och hygien. 7.Igenkännande av artspecifik ångest, smärta och lidande hos de vanligaste försöksdjuren. 8.Bedövning, smärtlindring och avlivning. 9.Användning av humana slutpunkter. 10.Krav på ersättning, begränsning och förfining. 11.Utformning av försök och projekt, där så är lämpligt. Europeiska unionens officiella tidning L 276/75 FÖRTECKNING ÖVER INFORMATION SOM AVSES I ARTIKEL 37.1 c 1.Relevans och motivering för följande: a)Användning av djur inklusive deras ursprung, beräknat antal, art och utvecklingsstadium. b)Försök. 2.Tillämpning av metoder för ersättning, begränsning och förfining av användningen av djur i försök. 3.Planerad användning av bedövning, smärtlindring och andra metoder för att lindra smärtan. 4.Minskning, undvikande och lindring av alla former av djurs lidande från det att de föds till det att de dör, där så är lämpligt. 5.Användning av humana slutpunkter. 6.Strategi för försök eller observationer och utformning av statistik som minimerar antalet djur, deras smärta, lidande, ångest och, i förekommande fall, inverkan på miljön. 7.Återanvändning av djur och dess ackumulerade effekter på djuret. 8.Den föreslagna klassificeringen av försökens svårighetsgrad. 9.Undvikande av omotiverad dubblering av försök där så är lämpligt. 10.Förhållanden för inhysning, hållande och skötsel av djuren. 12.Kompetens hos de personer som är involverade i projektet. UPPDRAG OCH ARBETSUPPGIFTER FÖR UNIONENS REFERENSLABORATORIUM 1.Unionens referenslaboratorium, som avses i artikel 48, är kommissionens gemensamma forskningscentrum. 2.Unionens referenslaboratorium ska särskilt ansvara för a)att samordna och främja utveckling och användning av alternativ till försök omfattande grundforskning och till lämpad forskning samt lagstadgade tester, b)att samordna valideringen av alternativa metoder på unionsnivå, c)att fungera som fokus för informationsutbytet om utvecklingen av alternativa metoder, d)att upprätta, underhålla och hantera offentliga databaser och informationssystem om alternativa metoder och vilken utvecklingsfas de befinner sig i,