prop · H00315 · 2012-10-10 00:00:00 — SOU 2011:49, Medfinansiering av transportinfrastruktur ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfinansiering, (1991), Överenskommelse mellan (), () och delegationen för infrastrukturinvesteringar om utbyggnad av (2002), i förstudie , 2002-02. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR (2004a), Framtidsplan för järnvägen 2004-2015 Infrastruktursatsningar nationellt, dnr. GD 04-914/SA20. (2004b), Framtidsplan för järnvägen 2004-2015 Infrastruktursatsningar per stråk, dnr. GD 04-914/SA20. (2007a), Reviderat förslag till framtidsplan för järnvägen, . (2007b), Överenskommelse, dnr. F07-5357/, . (2008a), Samlad effektbedömning BVst_010 SträngnäsHärad, dubbelspår, (2008b), Samlad effektbedömning BVSt_012 SvartbäckenSamnan, dubbelspår genom , . (2009a), Fortsatt utveckling av medfinansiering idépromemoria utifrån interna arbeten samt propositioner, utredningar, rapporter m.m., . (2009b), Samlad effektbedömning för tidigare beslutade objekt i åtgärdsplanen 2010-2020 objekt BVSt_001 (, , ), . (2009c) Samlad effektbedömning, , TomtebodaKallhäll (nedgrävd järnväg i ), . (2009d) Samlad effektbedömning, , TomtebodaKallhäll (ytläge genom ), . (2010), val av alternativ efter järnvägsutredning rörande , delen Strängnäs-Härad, kommun, . , , och Luftfartsstyrelsen (2008), Finansiell samverkan i infrastrukturprojekt modeller och metoder, dnr. N2008/243/IR. , , och Transportstyrelsen (2010), Förslag till nytt planeringssystem för transportsystemet, Slutrapport , dnr. F09-14831/SA10. (2009), Betänkandet SOU 2009:21 Redovisning av medfinansiering (Fi2009/1928), dnr. (2009), SOU 2009:21 Redovisning av medfinansiering, dnr. 30-1 311/2009, . (2008), Redovisning m.m. av medfinansiering till statlig infrastruktur, dir. 2008:114, . (2008), Regeringens tillåtlighetsprövning enligt , Faktablad (2006a), Uppdrag att utse en utredare av förutsättningarna för en ytspårslösning för att utöka järnvägskapaciteten genom centrala , Protokoll vid regeringssammanträde, dnr. N2006/8232/IR, . (2006b), Uppdrag att utse förhandlingsman om infrastruktur, dnr. N2006/9229/IR, . (2006c), , dnr. N2006/9955/IR, . (2007a), Avsiktsförklaring om medfinansiering, dnr. N2007/5289/IR, . (2007b), Avtal mellan staten och MIAB , dnr. N2008/91/IR. (2007c), Avtal om medfinansiering av m.m., dnr. N2008/91/IR, . (2007d), Kompletterande uppdrag till förhandlingsmannen om infrastruktur, dnr. N2007/289/IR, . (2007e), Uppdrag till att företräda staten vid förhandlingar med intressenter AB, dnr. N2007/3291/IR, . (2007f), Uppdrag till förhandlingsmannen om infrastruktur, dnr. N2007/5183/IR, . (), Ändring av regleringsbrev för avseende m.m. inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (rskr. 2006/07:35), dnr. N2007/5184/IR, . (2008a), Uppdrag att förvalta Avtal om medfinansiering av m.m., m.m., dnr. N2008/91/IR (delvis), N2002/12356/IR, N2003/1514/IR (delvis), . (2008b), Uppdrag att genomföra åtgärdsplanering inför fastställandet av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet och trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur (rskr. 2008/09:145), dnr. N2008/8698/IR, N2008/8869/IR (delvis), . (2008c), Översyn av myndigheter och verksamheter inom transportområdet, dir. 2008:90. (2009), Effektivisering av planeringsprocessen för transportinfrastruktur, dir. 2009:16. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR (2010a), Bilaga 1 till regeringsbeslut II 1 , dnr. N2009/6374/TE, N2008/8869/TE (delvis), . (2010b), Fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet samt fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för , dnr. N2009/6374/TE, N2008/8869/TE (delvis). N2008/8698/IR, N2008/8869/IR (delvis), . (2010c), Medfinansiering i samband med den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur, dir. 2010:92, . (2010d), Transporter, infrastruktur, IT-politik, En sammanfattning av regeringens insatser 2006-2010, Artikelnummer N2010.27. vid (2007), Från Hörjel till förhandlingar mellan staten och regionen, rapport 4:2007. Riksgälden (2009), Redovisning av medfinansiering (SOU 2009:21), dnr. 2009/462, . (2010), Kostnadskontroll i stora väginvesteringar?, RiR 2010:25. (2011a), och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat?, RiR 2011:22. (2011b), Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar?, RiR 2011:6. (2011c), Medfinansiering av statlig infrastruktur, RiR 2011:28. (2012), årsredovisning 2011, Revisionsrapport, dnr. Rådet för redovisning (2007), Redovisningsaspekter på medfinansiering från kommuner och landsting i statliga infrastrukturprojekt, . (2010), Basfakta 2008, Övergripande statistik om transportsektorn, Stockholmsberedningen (2003), Lägesrapport om arbetet med att lämna förslag på insatser som förbättrar transportssystemet inom samt transportmöjligheterna mellan och övriga , övriga landet och internationellt, dnr. 2001:02/2003/20, N 2001:02, . (2010), Fördelning av medel till övriga åtgärder i Nationell plan för transportsystemet 2010-2021, Bilaga 3 Samlad effektbedömning av övriga åtgärder i nationell plan, . (2011), Nationell plan för transportsystemet 2010-2021, 2011:067, . (2008), Redovisning av uppdrag Inför åtgärdsplaneringen 2010 2020, publikation 2008:115. , och (2011), Infrastruktur med finansiering, Institutionen för Samhällsplanering och Miljö, 2011-04. Detta material finns tillgängligt hos , dnr 31-2011-0919. Förhandlingsdelegationen för medfinansiering (2007), medfinansiering - Lilla förhandlingsdelegationen samt regionala medfinansiering Vianord (2007a), , Minnesanteckningar från politikermöte (lilla förhandlingsdelegationen), bilaga, . Vianord (2007b), Diskussionsunderlag medfinansiering: hur mycket totalt och hur ska beloppen fördelas?, PM . WSP (2007), Vilka tjänar på ? Analys av hur restidsnytta fördelas geografiskt, . , En bättre sits, . aspx, (). , Regeringens närtidssatsning på vägar och järnvägar 2009-2010, , (). Strangnas-Harad/Aktuellt-/, (). , Förslag till Nationell plan för transportsystemet 20102021, http://www. /Foretag/Planera-och-utreda/Planer-och-beslutsunderlag/Nationell- planering/Nationell-plan-for-transportsystemet-2010-2021/Forslag-till-Nationell-plan- for-transportsystemet-2010-2021/, (). /, (). , Läget just nu i Projekt , Projekt//Malarbanan-Tomteboda-Kallhall/Om-Projekt-Malarbanan/Laget- just-nu/, (). GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR E-post, den statliga förhandlingsmannen, . E-post, den statliga förhandlingsmannen, . E-post, den statliga förhandlingsmannen, E-post, , . E-post, , . E-post, , . E-post, , . E-post, , . E-post, , . E-post, , . E-post, , . Den statliga förhandlingsmannen, . , tjänstemän vid Infrastrukturenheten, . , tjänstemän vid Transportenheten, . , tjänstemän vid Transportenheten, . , tjänsteman vid Transportenheten, (telefonsamtal) SCB, Tjänsteman vid enheten för nationalräkenskaperna (telefonsamtal), . SCB, Tjänsteman vid enheten för nationalräkenskaperna (telefonsamtal), . Företrädare för (och tidigare Väg/) , koncernkontroller vid enheten Finansiering, samt tjänsteman vid staben Samhälle Region , . , avdelningschef vid verksamhetsområde Samhälle, strateg vid enheten för Kortsiktig planering samt strategisk planerare vid enheten Trafikutredningar/avtal, . , koncernkontroller vid enheten Finansiering, samt tjänsteman vid staben Samhälle Region , . , projektchef för , stabschef för samt teknikchef för , koncernkontroller vid enheten Finansiering samt tjänsteman vid staben Samhälle Region , . , enhetschef vid redovisningsenheten(telefonsamtal), . Tjänstemän vid de kommunala parternas sekretariat, . Regional företrädare, . Regional företrädare, . Regional företrädare, . Regional företrädare, . Regional företrädare, . GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR Bilaga 1 Den fysiska planeringsprocessen för järnvägsprojekt Den fysiska planeringen är den process som det enskilda projektet går igenom, från idéstadium och planering till färdigställd järnväg. Den fysiska planeringen för vägar och järnvägar följer samma system. Det börjar med ett behov av transportering. Planeringen går från att i idéskedet vara mer översiktlig till att i förstudien bli reglerad i lag. I utredningsfasen jämförs alternativa korridorer om sådana behöver studeras (jämför lagen om byggande av järnväg 2:16) och avslutas i vissa fall (jämför 17:1) med tillåtlighetsprövning. När objektet är framme i järnvägsplan blir planeringen mer detaljerad och en fastställd järnvägsplan ska utgöra en tydlig beskrivning av den framtida anläggningen. Med bygghandlingarna bestäms slutligen projektets tekniska utformning. Från förstudiefasen finns möjlighet för omvärlden att påverka utformningen av projektet i form av samråd. Det finns även möjlighet att överklaga en järnvägsplan till regeringen. Överklaganden leder generellt till att projektet tar (än utan överklagande). Koppling mellan fysisk planering och långsiktig planering Inledningsvis bör påpekas att den ekonomiska planeringen inte är en reglerad process och följande avsnitt beskriver hur kopplingen mellan fysisk och ekonomisk planering vanligtvis ser ut. De järnvägsprojekt som kommer in i en långsiktig åtgärdsplan är normalt i idé- eller förstudieskedet. Då ett större projekt vanligtvis tar uppåt att genomföra innebär det att projektet normalt tas upp i minst två långsiktiga åtgärdsplaner innan järnvägen är färdigställd. När ett projekt flyttas med från en tidigare åtgärdsplan till en ny har planeringsprocessen vanligtvis kommit längre. Projektet kan till och med vara upphandlat och befinna sig i byggskedet. Ett exempel på hur ett järnvägsprojekt kan tas upp i långsiktig planering I figur 2 gestaltas ett exempel på hur ett järnvägsprojekts planering kan förlöpa . Vid upprättandet av åtgärdsplanen för 20042015 tas projektet med i listan över nyinvesteringar som ska byggas . När projektet är framme i järnvägsplan påbörjas en ny långsiktig planeringsomgång. Om projektet inte är pågående eller särskilt utpekat av regeringen görs nya analyser av projektets samhällsekonomiska nytta och uppfyllandet av transportpolitiska mål. gör därefter ett nytt förslag261 till prioriteringslista och projektet går på detta vis igenom en omprövning i den nya planeringsomgången. 261 Den slutliga planen fastställs av regeringen. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR Bilaga 2 Avtalet om regionala medfinansiering I denna bilaga redovisas de delar av avtalets utformning och villkor som är relevanta utifrån denna gransknings syfte. överlämnade den statliga förhandlingsmannen ett förslag till avtal angående medfinansiering av Citybanan.262 godkände regeringen medfinansieringsavtalet (med vissa justeringar263) och uppdrog i samband med detta till att förvalta avtalet.264 I löpande text redovisas det av regeringen godkända avtalet, i de fall skrivningarna skiljer sig från parternas förslag anges detta explicit. Avtalets villkor och konsekvenser av avtalet analyseras närmre i kapitel 48. Avtalet innebär att de kommunala trafikhuvudmännen i , , och län samt landsting, och kommuner i tillsammans ska bidra med till finansiering till projektets färdigställande, vilket beräknas till 2017. år senare, prisnivå, uppgår summan till . Denna kostnadsökning beror på den höga prisutvecklingen i anläggningsbranschen, enligt avtalet räknas beloppet upp med byggindex vars sammansättning redovisas i en bilaga. I avtalet anges respektive parts betalningsansvar till staten i absoluta belopp och som andel av den totala medfinansieringen. De kommunala trafikhuvudmännen i , och står för huvuddelen (88,) av medfinansieringen. läns andel motsvarar och de kommunala parterna i står för av medfinansieringen. I avtalet anges att de kommunala parterna inte har något solidariskt betalningsansvar. Vidare anges att eventuella kostnadsökningar inte berör de kommunala parterna, vilket 262Näringsdepartementet (2007c). 263Förutom de justeringar som anges i kapitlet (om Ostlänken och uppföljningen av avtalet) ändrades även skrivelserna om kompetens. I förslaget till avtal står följande: Regeringen avser att framlägga en proposition om kompetens med förslag om lagstöd för medfinansiering av statliga järnvägsprojekt. Regeringen skriver i sitt godkännande att förslag om kompetens behandlas av och i fråga om kommunalekonomisk hantering att en utredning har tillsatts av regeringen. 264Näringsdepartementet (2008a). betyder att sådana ska hanteras av staten. Medfinansieringen förutsätter att objekt som sammanhänger med (se nedan) utförs i enlighet med avtalet. Staten åtar sig, förutom att fullfölja byggandet av i enlighet med avtalet, gällande planer och genomförandeavtalet med och , även att genomföra ett antal åtgärder . På kort sikt åtar sig staten genom avtalet att genomföra en kraftsamling för att förbättra punktligheten i (Kraftsamling ). Detta innebär åtgärder vid , och samt på Västra stambanan, , och Ostkustbanan. Ostlänken ska vidare ingå som en del i utredningen om höghastighetståg. På lång sikt åtar sig staten att: så snabbt som möjligt med hänsyn till planerings-, projekterings- och tillståndsprocessen bygga två nya spår på hela sträckan BarkarbyKallhäll med färdigställande- och drifttagandetidpunkt . bygga ytterligare två spår på hela sträckan TomtebodaBarkarby; objektet läggs in i den kommande långsiktiga planen med medel som möjliggör byggstart under senare delen av planperioden. förbättra kapaciteten på Ostkustbanan genom att bygga dubbelspår genom med sikte på att den utökade kapaciteten ska kunna utnyttjas för att utöka den storregionala tågtrafiken när öppnas. förbättra kapaciteten på genom att bygga dubbelspår och ny mötesstation i (eller alternativ utbyggnad av dubbelspår på del av sträckan SträngnäsEskilstuna), med sikte på att den utökade kapaciteten ska kunna utnyttjas för att utöka den storregionala tågtrafiken när öppnas. Vad gäller åtagandet om Ostlänken som redovisas ovan var detta en av regeringens justeringar i avtalet. Parternas förslag lydde: Staten åtager sig att genom eller på annat sätt utse en statlig representant som får i uppdrag att tillsammans med berörda regioner och kommuner utarbeta en s.k. OPS-lösning för Ostlänken med avsikt att tidigarelägga objektet. En utgångspunkt bör vara förslag, som utrett denna fråga på regeringens uppdrag. Vad gäller det långsiktiga åtagandet om att förbättra kapaciteten på valdes det senare alternativet och man planerar för mötesspår i som förlängs västerut så att ett dubbelspår bildas mellan och Härad.265 265 (2008a). GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR Kostnaderna för och statens övriga åtaganden redovisas ej i avtalet. Det finns vidare inget förbehåll i avtalet för eventuella fördyringar av och de övriga åtagandena; staten har således åtagit sig att genomföra dessa projekt oavsett eventuell kostnadsökning, vad avser de delar som ligger inom ramen för dåvarande kostnadsansvar. Däremot skulle staten inte stå för kostnadsökningar som beror på höjd standard, investeringar i angränsande anläggningar etcetera. För finns en skrivning i avtalet om att medfinansiering krävs vid val av kostsammare lösningar (till exempel tunnel genom i stället för ytlösning).266 Avtalet har vidare en paragraf som behandlar eventuell underlåtenhet från statens sida om detta har medfört försening för tre av statens extra åtaganden. Om objektet inte är färdigställt efter det att färdigställts, och om förseningen beror på statens underlåtenhet, ska staten för varje påbörjad 12-månadersperiod därefter betala sammanlagt till de kommunala parterna. De fördelas i proportion till respektive parts medfinansiering. Samma villkor gäller för objektet Dubbelspår genom . Om objektet BarkarbyKallhäll inte är färdigställt , och om förseningen beror på statens underlåtenhet, ska staten, för varje påbörjad 12-månadersperiod efter , till ägarna av () betala sammanlagt 25 miljoner kronor.267 Med underlåtenhet menas, enligt avtalet, att staten avstår från att vidta erforderliga åtgärder för att tidsplanerna skall kunna hållas. Enbart det förhållandet att tillåtlighets- och tillståndsprocessen eller genomförandeskedet drar ut på grund av omständigheter som inte staten råder över utgör inte underlåtenhet. godkände regeringen avtalet med vissa justeringar och uppdrog åt att för statens räkning förvalta avtalet. Enligt detta beslut om godkännande av avtalet bildades en uppföljningsgrupp för vård och uppföljning av avtalet genom . I uppföljningsgruppens uppgifter ingår bland annat årlig uppföljning av parternas åtaganden. Regionföreträdarna träffar där statssekreteraren gällande frågor som rör regionala medfinansiering. Denna organisationsform skilde sig från parternas förslag om att en av regeringen tillsatt 266Intervju, , . 267Fördelat ägarna emellan i proportion till respektive ägares aktieinnehav i bolaget . regionalt förankrad beredning, formellt i form av en kommitté, skulle få i uppgift att å parternas vägnar svara för vård och uppföljning av avtalet. Uppföljning och förvaltning av avtal sker även på tjänstemannanivå där företrädare för träffar kommunala tjänstemän.268 268 Intervju, , . GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR Bilaga 3 och tvisten om pågick diskussioner om att bygga ut järnvägen i . Bolaget intressenter AB (MIAB) bildades av landsting, kommuner och länstrafikbolag i Mälardalen.269 Staten och MIAB träffade 1991 en överenskommelse om utbyggnaden och trafikeringen av Mälarbanan.270 Enligt avtalet omfattar projektet upprustning av järnvägen mellan och . Vidare skulle byggas ut med inriktning på att med moderna motorvagnståg medge att restiden mellan till exempel och minskade från dåtidens och . när staten skulle vara färdig med sina åtaganden låg emellertid en resa mellan och på drygt en timme.271 MIAB väckte 2003 talan mot staten genom och yrkade ersättning eftersom staten, enligt MIAB, inte uppfyllt sina åtaganden enligt överenskommelsen. MIAB menade att staten var skyldig att vidta de åtgärder som krävdes för att minska restiden till till 50 minuter.272 Staten bestred MIABs yrkanden eftersom man ansåg sig ha uppfyllt sina åtaganden enligt den omfattning som angavs i avtalet. Tvisten pågick fortfarande när förhandlingarna om en regional medfinansiering av inleddes. I dessa förhandlingar ställde de regionala företrädarna som villkor att ett avtal skulle träffas mellan staten och MIAB och att ovan nämnda tvist skulle förlikas.273 gav regeringen i uppdrag att, i samråd med Justitiekanslern, inleda förhandlingar med MIAB.274 Förhandlingarna utmynnade i en överenskommelse i april 2007.275 Regeringen godkände dock inte överenskommelsen, och den statliga förhandlingsmannen för regionala medfinansiering ombads av medverka till att få till stånd ett avtal mellan staten och MIAB som skulle ersätta den tidigare överenskommelsen.276 269Upplands-Bro, , , , , , och kommuner samt länstrafikbolagen i , och län samt cirka 30 företag. (1991). 270Banverket (1991). 271Intervju, den statliga förhandlingsmannen, . Intervju, , . 272Intervju, , , s. 16 f. 273Näringsdepartementet (2007b). 274Näringsdepartementet (2007e). 275Banverket (2007b). 276Näringsdepartementet (2007b). tecknades avtal mellan staten och MIAB. Enligt detta avtal åtog sig staten bland annat att påbörja planering av sträckan BarkarbyKallhäll för att möjliggöra byggstart 2011.277 Till skillnad från den tidigare överenskommelsen ingick inte utbyggnaden av BarkarbyKallhäll i avtalet utan detta villkor hade inarbetats i avtalet om regional medfinansiering av Citybanan.278 Avtalet som förlikade tvisten mellan staten och MIAB ingick således som en del i avtalet om regionala medfinansiering såsom ett av statens åtaganden.279 277Näringsdepartementet (2007b). 278E-post från , . 279Näringsdepartementet (2007c). GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport 2011:25 It-stödet i rättskedjan 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 2012:5 Besparingar i försvarets materielförsörjning. 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet 2012:7 Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? Regeringen gav 2007 en statlig förhandlare i uppdrag att förhandla med regionala företrädare för och om medfinansiering av . Förhandlingen resulterade i ett avtal som innebär att regionen bidrar med till byggandet av , men också i att staten åtar sig att bygga flera stora järnvägsprojekt i . har granskat om medfinansieringen av har varit effektiv. Granskningen visar att medfinansieringen har lett till att viktiga principer för planering och finansiering av transportinfrastruktur har frångåtts. Medfinansieringen har även medfört risker och kostnader för både staten och den offentliga sektorn som helhet. Medfinansieringen har inte heller varit tillräckligt underbyggd och transparent. Bland annat framgår inte i den kommunala redovisningen de faktiska kostnaderna för kommunerna som medfinansieringen leder till. rekommenderar regeringen att respektera den samhällsekonomiska prioriteringsgrunden vid planeringen av transportinfrastruktur. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Adelsohn , , , , , Hatt, Ek, , Regeringen beslutar skrivelse 2012/13:15 om regionala medfinansiering