prop · H0031d34 · 2012-09-20 00:00:00 — Diagram 2.4 Areal med röjningsbehov fördelat på 3-årsmedelvärden Källa: Sammanställning av statistik från Riksskogstaxeringen, . Skog och vilt i balans Inventeringen av älgskador visar en kraftig ökning av skador på tall orsakade av älg, även om viss statistisk osäkerhet finns. De senaste årens långa och stränga vintrar har sannolikt bidragit till den kraftiga ökningen. Älgbetningen medför negativa effekter både för skogsproduktionen och ur miljösynpunkt. Som ett led i att finna balans mellan vilt och skogsbruk har tillsammans med skogsnäringen en pågående satsning för att främja förekomsten av tall på lämpliga marker. Ett viktigt led i att uppnå en bättre balans mellan skogsbruk och vilt är att hitta en arbetsmodell för hur markägare och jägare ska kunna samverka. Regelverk för en ny älgförvaltning trädde i kraft . Syftet med den nya älgförvaltningen är bl.a. att skapa en älgstam av hög kvalitet som är i balans med betesresurserna. inventering av miljöhänsyn vid avverkning visar på höga ambitioner inom skogsbruket men även på brister. Problemområden är hänsynskrävande biotoper samt hänsyn till kulturmiljöer, vilka skadas vid avverkning i alltför stor omfattning. Problemet ligger främst i olika aktörers kunskap och bedömning av vilken hänsyn som bör tas. En omfattande dialog med berörda aktörer och intressenter om miljöhänsyn i skogsbruket har inletts. Syftet är brett och omfattar att uppnå ökad samsyn om sektorsansvaret för miljöhänsyn, att skapa gemensamma målbilder för miljöhänsyn, att göra lagens krav mer kända samt att föreslå framtida uppföljningssystem för P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Sju arbetsgrupper arbetar med olika frågeställningar. och har ett välutvecklat samarbete om kulturmiljövärden i skogen. Det innefattar bl.a. kvalitetssäkring av tidigare inventerade kulturmiljöer inom Skog&Historia, utveckling av gemensam skadeinventeringsmetod och samordnad och effektiviserad handläggning av ärenden som rör fornlämningar och som berörs av skogsbruket. Intresset för hyggesfritt skogsbruk har ökat och har drivit ett projekt för att väcka medvetenhet och att öka kunskapen, med målet att öka tillämpningen av hyggesfritt skogsbruk. Arealen gammal skog, arealen äldre lövskog samt volymen död ved har ökat, vilket ur miljösynpunkt är positivt. En viktig skyddsåtgärd för bevarande av biologisk mångfald i skog är bevarandet av biotoper med höga naturvärden. Det finns ca kända och registrerade nyckelbiotoper i skogen och den totala arealen nyckelbiotoper bedöms vara ungefär dubbelt så stor. Många av nyckelbiotoperna bevaras genom naturreservat, biotopskyddsområden, naturvårdsavtal eller genom markägarnas frivilliga bevarande. har på produktiv skogsmark biotopskyddsområden bildats. Staten och markägare har tecknat naturvårdsavtal för . fattade beslut om 218 naturvårdsavtal och 215 biotopkyddsområden. Sammantaget noteras en ökning av skydd av produktiv skogsmark genom naturreservat, biotopskydd eller naturvårdsavtal , sedan miljökvalitetsmålet Levande skogar började gälla 1999. Totalt bedöms dessutom produktiv skogsmark ha avsatts frivilligt av skogsbruket och av dessa finns nedanför den fjällnära gränsen. Markägarnas engagemang i arbetet med skydd av natur tas till vara bl.a. i samverkansprogrammet Kompletterande metoder för skydd av natur (Komet). Behovet av att skydda värdefull skog för naturvårdsändamål under beskrivs även under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Skydd mot skadeinsekter m.m. bedömning är att ca granskog har dödats av granbarkborren () inom bekämpningsområdet i . Prognosen är att skadorna troligen inte kommer att överstiga granskog och skadorna närmar sig därmed en normal nivå. Även i norr har skadorna minskat . Snytbaggeskadorna ligger på en låg nivå i men motsatt förhållande råder i delar av . Gällande svampskador finns det indikationer på att askskottsjukan håller på att avta. Rotröta och angrepp av törskatesvamp är problem som förefaller att öka. Almsjukan grasserar hårt men en intensiv bekämpningskampanj börjar att visa positiva resultat på . Regeringen ser en stor potential för jobbskapande i skogen med alla dess värden och har därför lanserat satsningen Skogsriket med värden för världen. Skogsrikets handlingsplan, som bl.a. bygger på förslag från intressenter inom sektorn, identifierar kompetensfördelar i sektorn och presenterar dem i fyra grenar; Hållbart brukande, Förädling och innovation, Upplevelser och rekreation samt i världen. ansvarar för både den förstärkta rådgivning och den utlysning av företagsstöd som sker inom ramen för Skogsriket om totalt 2012 2015. Stödet till innovation med skogen som bas till mikroföretag, små och medelstora företag utlystes första gången och mötte mycket stort intresse. Skogsriket har som mål att ge en stark representation i internationella skogspolitiska sammanhang i enlighet med prop. 2007/2008:108 En skogspolitik i takt . Den sjätte ministerkonferensen inom det regionala skogssamarbetet beslutade att inleda förhandlingar om ett paneuropeiskt skogsavtal. bidrog aktivt till klargöranden om EU:s roll och till värnandet om att samverkansarbete inom EU på skogssidan inte ska medföra någon kompetensförskjutning till unionen. En vision för europeiska skogar 2020 antogs och regeringen har åtagit sig att spela en aktiv roll i det praktiska genomförandet. har, tillsammans med , bidragit till projektet som riktar sig till europeiska beslutsfattare. Målet är att sprida skoglig forskning genom det europeiska skogsforskningsinstitutet, , och att därigenom bidra till bättre beslutsunderlag för eventuella gemensamma regler som påverkar svenskt skogsbruk. Baserat på årets resultat och valda indikatorer bedömer regeringen att den befintliga modellen för skogsförvaltningen samt gällande regelverk är i väsentliga delar väl anpassade för att uppnå politikens syften och de två jämställda målen om produktion och miljö. konstateras att det finns flera områden som behöver utvecklas både när det gäller produktion och miljö. bedömning av miljöhänsyn vid föryngringsavverkning visar att det finns fortsatt behov av insatser i form av tillsyn, ökad rådgivning och information om ett hållbart skogsbruk. Det behövs förbättrad samsyn inom skogssektorn om målbilder och prioriteringar. Den pågående dialogen mellan sektorns intressenter som samordnas av väntas utveckla sådan samsyn. Detta arbete är väsentligt och ska fullföljas. Det pågående arbetet med skydd av skog är betydelsefullt. Utvecklad kunskap och markägarnas engagemang ger styrka och är därför viktigt att betona inom rådgivning och tillsyn. Gällande produktionsmålet bedöms att produktionen ligger på en fortsatt hög och stabil nivå. Bruttoavverkningen ligger väl inom ramarna för en långsiktigt hållbar produktion. Det finns dock behov av att fortsatt aktivt hantera aktuella produktionsproblem särskilt inom områdena återväxt, röjning och skador orsakade av viltbete. Skogsråvaran bidrar uthålligt till utveckling mot en biobaserad samhällsekonomi och skapar arbetstillfällen. Satsningen Skogsriket har bidragit till att skapa fokus och engagemang inom sektorn runt dessa viktiga frågor. Baserat bl.a. på intresset för de utlysta företagsstöden drar regeringen slutsatsen att Skogsriket fyller en viktig funktion för att stimulera innovation och produktutveckling i skogsrelaterad affärsverksamhet och bidra till ökad användning av en förnybar och klimatvänlig råvara. Skogsbrukets resultat i form av miljö och produktion är resultat av ett långsiktigt, uthålligt och kunskapsbaserat utvecklingsarbete. En viktig slutsats är att fortsatta utvecklingsinsatser P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 krävs för att möta samhällsutmaningar i form av hållbar produktion av biomassa dels för användning till energi och ersättning av fossilbaserade material, dels för att leverera ekosystemtjänster såsom inbindning av koldioxid samt biologisk mångfald. På grund av långa omloppstider i skogen behövs en långsiktig, adaptiv förvaltningsmodell för att förbereda för behov också flera decennier framåt. Det svenska skogsbruket påverkas av vad som händer på den internationella arenan. EU- lagstiftning påverkar direkt eller indirekt även om det inte finns en gemensam skogspolitik i EU. Exempelvis har Europeiska kommissionen presenterat en strategi för biobaserad samhällsekonomi där behovet av en ökad biomassaproduktion lyfts fram. Det är därför av vikt att fortsatt engagerar sig i de internationella processerna på skogsområdet. Skogens roll för klimatet samt förnybar energi redovisas under avsnitten De gröna näringarnas klimatarbete respektive De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion. Följande indikatorer har använts för att bedöma måluppfyllelsen: kunskapsstatus för såväl biologiskt som ekonomiskt värdefulla bestånd, förädlingsvärdet och antal bestånd under förvaltningsplaner samt överskridande av fiskekvoter och kvotutnyttjande. Regeringen har fortsatt att arbeta för ett hållbart fiske där långsiktiga planer och biologisk rådgivning varit ledord. kunde den Europeiska kommissionen i sitt årliga policymeddelande om kvoter konstatera att antalet bestånd som fiskas på maximalt hållbara uttagsnivåer har ökat och att antalet överutnyttjade bestånd har minskat. Det är dock ett faktum att ett flertal av EU:s gemensamma fiskbestånd fortfarande bedöms vara överutnyttjade. Ytterligare ett problem är att dålig lönsamhet präglar stora delar av det svenska yrkesfisket. På det nationella planet har arbetet med fiskeripolitiken förändrats i och med att har avvecklats och att Havs- och vattenmyndigheten påbörjade sin verksamhet P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 I samband med denna förändring tog över ansvaret för utveckling och stöd till yrkesfiske, främjande av sport- och fritidsfiske, handels-, marknads- och konsumentfrågor samt vattenbruk. Inom EU har året präglats av de förslag till en ny fiskeripolitik som kommissionen presenterade. Förhandlingarna fortgår och förväntas avslutas . I övrigt har ytterligare förslag till långsiktiga förvaltningsplaner, bl.a. en för laxen i , lagts fram. Förvaltningsplanerna är enligt regeringen ett av fiskeripolitikens mest betydelsefulla verktyg för att uppnå ett hållbart fiske. Beslut om berörda planer har dock inte kunnat fattas för något bestånd då det råder en oenighet om vilket lagstiftningsförfarande som ska gälla för planerna efter det att Lissabonfördraget trädde i kraft . Inom EU har de årliga besluten fattats om för viktiga kvoter i och . En fortsatt positiv beståndsutveckling råder för torsken i och kvoterna kunde höjas i enlighet med förvaltningsplanen. Situationen för torsken i är dock kritisk och ett förbud mot riktat torskfiske infördes. Situationen för lax i är också oroande med låg överlevnad till havs samt uppgifter om ett stort orapporterat fiske. Kvoten för lax sänktes . Tabell 2.18 Antal bestånd under förvaltningsplaner Källa: Havs- och vattenmyndigheten. är utkast av fisk ett utbrett resursslöseri. I reformen av den gemensamma fiskeripolitiken driver att ett generellt utkastförbud ska införas. Parallellt med det pågår förhandlingar mellan EU (och ) och om att i samband med en omförhandling av Skagerrakavtal införa ett förbud mot utkast i . Berörda ministrar träffade en politisk överenskommelse med avsikten att så ska ske . Ett särskilt mål för regeringen är att värna om och främja det kustnära småskaliga fisket. är även tydligt utpekat som målsättning för berörda myndigheter. Det har vidtagits ett antal åtgärder, exempelvis finns en viss öppning för nyetablering i torskfisket i i syfte att stärka det småskaliga fisket och laxfisket i har fördelats så att det småskaliga kustfisket med fasta fällor premieras. Överkapacitet i fiskeflottan, såväl i EU som globalt, bedöms vara en av de viktigaste orsakerna till bristande måluppfyllelse av fiskeripolitiken. Regeringen har i resultatskrivelse (2009/10:187) till rapporterat om hur detta har hanterats i . De medel från fiskeriprogrammet som har använts för skrotningskampanjer är uttömda. I det pelagiska fisket har en kapacitetsanpassning skett i och med införandet av överförbara fiskerättigheter. Sedan systemet infördes har den pelagiska flottan minskat från 81 fartyg till 35. uppfyller de EU-krav som gäller förvaltningen av fiskeflottan. Hur detta ska hanteras är dock avhängigt av resultaten i reformen av den gemensamma fiskeripolitiken. Svenskt fiske hade tillgång till 59 kvoter vilka uppgick till (2010) samt 70 056 (82 420 st. 2010) stycken laxar. och Havs- och vattenmyndigheten administrerar byten av fiskemöjligheter med andra medlemsstater som en del av kvotförvaltningen. genomfördes 142 (2010) kvotbyten med andra länder, främst , men också , och . Kvotbyten genomförs framför allt för att skapa bättre fiskemöjligheter och omfördela mellan områden för minska fartygens transportsträckor. överskreds inte några svenska kvoter. Förbrukningen av alla kvoter var . Havs- och vattenmyndigheten bedömer att fiskets följsamhet mot rapporteringskraven, en effektiv dokumentation samt snabb och korrekt dataläggning av uppgifterna är viktiga orsaker till att kvoterna har kunnat hållas. Systemet med den elektroniska loggboken togs i drift . har 123 fartyg övergått från att använda pappersloggbok till att registrera uppgifter elektroniskt. Tabell 2.19 Överskridna kvoter och kvotutnyttjande stoppade fisken i % Källa: Havs- och vattenmyndigheten. I vissa fisken regleras inte enbart kvoter utan också fiskeansträngningen (effort), dvs. antalet dagar som fartyget får användas. Detta sker för fartyg med torskfångande redskap i och i , och (). Effektiviteten i övervakningen av fartygens efforttilldelning mäts genom att se på antalet fartyg som har överskridit sina dagar och konstaterades inte några överskridanden. Den relativa andelen anmärkningar efter landningskontroll har fortsatt att minska. uppgår den till jämfört 2010. Myndighetens målsättning är en andel på högst . Enligt finns mål avseende antal landningskontroller som ska utföras och mängden fisk som ska kontrolleras. Dessa mål är uppfyllda för torsk landad i med inte fullt ut för antalet kontroller av pelagiska landningar samt kontroll av andelen av landad torsk och pelagisk fisk i . Den förändrade myndighetsstrukturen förväntas ha positiva effekter för måluppfyllelsen av regeringens fiskeripolitiska mål. Genom att ha ett helhetsperspektiv på havet och dess resurser som de olika fiskerinäringarnas betydelse för utvecklingen på landsbygden kan samordnas av med den bredare landsbygdspolitiken. I EU-arbetet är reformeringen av fiskeripolitiken av avgörande betydelse för att uppnå ett hållbart fiske och en långsiktig lönsamhet för näringen. För att nå dit krävs i många fall kraftfulla åtgärder. Några exempel är att en ekosystemansats tillämpas i unionens fiskeriförvaltning, att de levande biologiska resurserna återupprättas till nivåer som säkerställer att bestånden ger maximalt hållbara uttag P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 och att EU:s flottkapacitet bättre anpassas till tillgängliga resurser. kan man se en positiv utveckling för vissa bestånd, helt i enlighet med de förvaltningsplaner som finns. Det är därför olyckligt att införandet av förvaltningsplaner för ytterligare bestånd för tillfället har stannat upp. () utbildar, forskar och bedriver miljöanalys om människans förvaltning och hållbara nyttjande av de biologiska naturresurserna. Det övergripande målet är att utbildning och forskning ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Verksamheten vid SLU följs upp genom ett antal indikatorer såsom antal helårsstudenter, examina på forskarnivå, examensfrekvens samt vetenskaplig produktion och publicering. För perioden 20092011 har SLU ett utbildningsuppdrag om minst 10 700 helårsstudenter. har SLU uppnått 11 882 helårsstudenter och målet har således uppnåtts. Tabell 2.20 nedan redovisar utvecklingen av antalet helårsstudenter . Källa: årsredovisning. Flera utbildningsprogram är fortfarande kraftigt översökta. Det gäller alla program med djuranknytning samt landskapsarkitektprogrammet men även yrkesprogram som t.ex. jägmästare och trädgårdsingenjör med inriktning mot odling är populära bland de sökande. Tabell 2.21 Antal sökande och antal antagna Källa: årsredovisning. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Examensfrekvensen är högst på de korta utbildningsprogrammen och på utbildningar som leder till legitimationsyrken. Kostnaden per helårsstudent har varit oförändrad , medan kostnaden per helårsprestation har minskat något. Antalet behöriga sökande till SLU:s program på avancerad nivå (masterprogram) har minskat drastiskt efter införandet av studieavgifter för s.k. tredjelandsstudenter. Tabell 2.22 Antal sökande, antal antagna och registrerade till program på avancerad nivå Källa: årsredovisning. Av de 180 antagna till program på avancerad nivå var 51 tredjelandsstudenter, varav endast 13 antingen betalade avgift eller hade beviljats stipendium. Resterande 38 kunde inte slutligt antas eftersom de inte betalat studieavgift. avlades 107,5 examina inom utbildning på forskarnivå, där en licentiatexamen räknas som en halv examen. Den genomsnittliga studietiden är cirka en termin längre än den beräknade tiden (8 terminer). Cirka en tredjedel av forskarstudenterna rekryteras från andra länder. av SLU:s forskarstudenter har doktorandanställning. Sammantaget har forskningen ökat inom SLU genom dels ökade statsanslag, dels ökade externa bidrag och uppdrag. Den vetenskapliga publiceringen har ökat kontinuerligt . I enlighet med de rekommendationer som gavs av den utvärdering av SLU:s forskning som presenterades 2009 (Kvalitet och Nytta, KoN) har SLU fortsatt göra strategiska förstärkningar på utvalda forskningsområden. SLU fokuserar i sin framtagna strategi för 20132016 på de övergripande områdena biobaserad ekonomi samt miljö, hälsa och välbefinnande. Särskilt framhålls satsningen på fyra fakultetsöverskridande framtidsplattformar (Futureområden) där forskare från olika vetenskapsområden arbetar tillsammans för att identifiera forskningsbehov och göra tvärvetenskapliga analyser och synteser. Dessa framtidsplattformar behandlar frågor i linje med målen för regeringens vision bruka utan att förbruka. Genom beslut med anledning av regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300) anvisades totalt för 20092011 till fortlöpande miljöanalys vid SLU. Härigenom har en vidareutveckling av datainsamling av betydelse för miljöövervakning kunnat ske. Införlivandet av laboratorier i SLU har medfört att SLU numera bedriver övervakning även av fisk, skaldjur och fiske. Huvudsakligen har medlen tillförts projekt inom de olika miljöanalysprogrammen med koppling till 12 av de 16 miljökvalitetsmålen. Regeringen har i skrivelse 2011/12:124 Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket närmare redogjort för utvecklingen av den fortlöpande miljöanalysen vid SLU. En översyn av Svenska artprojektet har gjorts. I översynen ingick en utvärdering av nyttan av verksamheten utifrån bl.a. miljökvalitetsmålen och de internationella målen för biologisk mångfald på EU- och global nivå. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har ansvar för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom miljöområdet, för de areella näringarna och för samhällsbyggande. En utförligare resultatredovisning av den forskning som finansieras av Formas görs under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Regeringen gav 2011 Formas i uppdrag att, tillsammans med Verket för innovationssystem och , lämna förslag till en nationell strategi för utveckling av en biobaserad samhällsekonomi. I förslaget till strategi konstateras att en viktig del av klimatarbetet är att nyttja jord- och skogsbrukets potential vad gäller t.ex. energi och biobaserade råvaror för att bidra till en biobaserad samhällsekonomi. Förslaget har beretts inom och kommer att utgöra en del i underlaget till den forsknings- och innovationsproposition som kommer att presenteras . Målet är att utveckla ett samhälle som i hög grad baseras på utnyttjande av förnybara biologiska resurser. För att nå detta mål krävs bl.a. forskning och utveckling för att kunna optimera användningen av biomassa för olika ändamål. Formas har vid sidan av den årliga öppna utlysningen bl.a. haft ett antal riktade satsningar inom landsbygdsutveckling, trädgårdsforskning, hästforskning och djurskydd. Dessutom har nya medel tillförts projekt inom ramen för ett forskningsprogram inom livsmedelsområdet (TvärLivs). SLU är den i särklass största mottagaren av forskningsmedel från Formas och har erhållit . Cirka hälften så mycket har tilldelats . Såväl Formas som SLU är engagerade i internationellt forskningssamarbete och arbetet med detta har fortsatt att utvecklas . För de gröna näringarnas kunskapsförsörjning har dessutom finansierats forskning av tillämpad karaktär av Stiftelsen . Utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde utgör, tillsammans med den fortlöpande miljöanalysen vid SLU, medel för att uppnå regeringens vision bruka utan att förbruka. Hög kompetens och nya forskningsrön är av högsta vikt för att visionen ska kunna uppnås. Regeringen bedömer att målen för utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets områden och regeringens förväntningar på verksamheten är uppfyllda. Ansökningssiffror för SLU pekar på ett tämligen intresse för utbildning inom de gröna näringarna. Flera utbildningar, angelägna för den nationella kompetensförsörjningen, är dock små och har fortfarande få sökande. Inom SLU har en internationell grupp getts i uppdrag att ge en bred belysning av SLU:s utbildningsutbud för framtiden. Gruppen ska ta ett brett grepp om utbildningsutbudets långsiktiga utveckling, inklusive kvalitet och struktur. Den forskning som bedrivs är av stor betydelse för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden för en hållbar samhällsutveckling. Mot bakgrund av de nationella miljömålen och de ökande kraven som ställs från EU avseende miljötillståndet i landet har den fortlöpande miljöanalysen utvecklats på ett fruktbart sätt. Regeringen ser positivt på att SLU har ökat det internationella samarbetet inom området och konstaterar att SLU strävar efter en större integration av fortlöpande miljöanalys i både utbildning och forskning, bl.a. genom särskilda karriärvägar i syfte att bibehålla och förnya kompetensen inom området. Det internationella samarbetet inom forskningen är viktigt och både SLU och Formas är P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 aktiva och deltar på olika sätt både inom och utanför . Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen inom visionen bruka utan att förbruka är att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. Regeringen gör bedömningen att de gröna näringarnas klimatarbete bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser och en mer hållbar produktion och konsumtion. I landsbygdsprogrammet ingår för perioden 20072013 ett antal åtgärder för att minska jordbrukets utsläpp av växtnäringsämnen. De medel som öronmärktes för klimatåtgärder i landsbygdsprogrammet förväntas minska utsläppen av växthusgaser med koldioxid till 2013. Energiutvinning från biomassa ökar och det beror till stor del på en ökad produktion och användning inom skogssektorn. Satsningen på investeringsstöd inom landsbygdsprogrammet för biogasproduktion har ökat intresset för att producera biogas på gårdsnivå. Landsbygdsprogrammet har en hög miljöambition med insatser som medverkar till att nationella miljökvalitetsmål och internationella åtaganden med bäring på miljöarbetet inom jord- och skogsbruket kan uppfyllas. Inom ramen för landsbygdsprogrammets axel 1 genomförs kurser och rådgivningsinsatser inom jordbrukets miljöfrågor.