prop · H0031d18 · 2012-09-20 00:00:00 — 710 asylsökande beviljades uppehållstillstånd i enlighet med skyddsbestämmelserna om övriga skyddsbehövande i utlänningslagen. Därutöver beviljades 1 345 personer permanent uppehållstillstånd enligt undantagsregeln om synnerligen ömmande omständigheter, vilket är en ökning i förhållande till 2010. Totalt beviljades 2 146 ensamkommande barn, tillstånd på grund av skyddsbehov. Tabell 2.7 Handläggningstider inom asylprocessen 20062011 Tid från beslut till Tid från beslut till Handläggningstiderna inom asylprocessen har en direkt påverkan på vistelsetiderna. De genomsnittliga handläggningstiderna vid har varierat från som högst närmare 2008 till som lägst drygt 2010. ökade den genomsnittliga handläggningstiden något . Handläggningstiderna påverkas bl.a. av sammansättningen bland sökande men inte minst av effektiviteten i ärendehanteringen vid . Den genomsnittliga handläggningstiden vid migrationsdomstolarna har varit jämn . Migrationsöverdomstolens genomsnittliga handläggningstider har varierat . När det gäller domstolarna är det i första hand Migrationsöverdomstolens handläggningstider för prövningstillstånd som påverkar vistelsetiderna, eftersom Migrationsöverdomstolen främst prövar mål av prejudikatskäl. Tiden från beslut om uppehållstillstånd till bosättning ökade 2011. En orsak till detta var bristen på bostäder eller brist på lämpliga lägenheter med god arbetsmarknad inom pendlingsavstånd. En annan faktor som påverkat bosättningsarbetet är hushållsstorleken, vilka grupper som beviljats uppehållstillstånd och det egna valet av kommun. När det gäller tiden från beslut om avvisning eller utvisning till utresa har den ökat något . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.8 Genomsnittliga vistelsetider för personer som har lämnat mottagande 20092011 Avvikna, genomsnitt dagar Kommunplacerade, genomsnitt dagar Utresta självmant, genomsnitt dagar Utresta tvång, genomsnitt dagar Genomsnittlig vistelsetid totalt dagar Den genomsnittliga vistelsetiden i mottagande för personer som har lämnat mottagandet ökade 2010 2011. En bidragande orsak till att vistelsetiden ökat var bl.a. att andelen uppenbart prioriterade att avgöra denna typ av ärenden framför att avgöra äldre ärenden då beslut om avvisning måste fattas efter den första ansökan om uppehållstillstånd. Denna prioritering i sig ledde också till kortare vistelser för dem som lämnade mottagande . En annan orsak var att i samband med personalavgångar och nyanställningar, vilket påverkar produktiviteten, haft svårigheter att avgöra ärenden i den takt som krävts. Andelen personer som återvände självmant var vilken var samma som . Tabell 2.9 Kostnader inom asylprocessen 20092011 1:6 Offentligt biträde i 1:7 Utresor för avvisade och Kostnaderna relaterade till asylprocessen på förvaltningsanslag ökade i förhållande till 2010. Den största kostnadsökningen relaterad till asylprocessen 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 belastade anslaget 1.2 Ersättningar och bostadskostnader. Orsakerna är bl.a. ett ökat antal genomsnittligt inskrivna, längre handläggningstider samt ett relativt trögt utflöde. Jämfört med året före ökade kostnaderna på anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden till följd av att en högre andel av asylärendena var komplicerade. Prövning av asylansökningar första instans Målet var att beslut i asylärenden skulle fattas från det att ansökan kommit in. Beslut i ärenden som rör ensamkommande barn samt i ärenden där sakprövning ska ske i annat land enligt Dublinförordningen, skulle fattas från det att ansökan kommit in. Tabell 2.10 Antal ansökningar och tider i asylprövningen vid 20092011 Öppna asylärenden vid årets - antal äldre än - andel äldre än avgjorde 30 404 asylärenden. Av dessa avgjordes inom målet , vilket var samma andel som 2010. Den genomsnittliga handläggningstiden för avgjorda asylärenden exklusive ensamkommande barn, som avgjordes genom hänvisning till annat land enligt Dublinförordningen och uppenbart ogrundade asylansökningar, var 2011. Diagram 2.2 Öppna asylärenden efter handläggningstid Antalet öppna ärenden minskade något jämfört med och uppgick till cirka 10 600 varav drygt 1 300 ärenden var äldre än . Skälet till minskningen är att lyckats avarbeta äldre ärenden genom särskilda satsningar. avgjordes 17 010 ärenden varav inom nuvarande handläggningstidsmål . Antalet öppna ärenden minskade från 10 647 till 9 976. Andelen beviljade asylansökningar i första instans förändrades bara marginellt i förhållande till föregående år, från 2011. Om ansökningar som ska prövas av annat land enligt Dublinförordningen och avskrivna ärenden exkluderas, var andelen bifall 2011. Även var den andelen . Tabell 2.11 Asylärenden avseende ensamkommande barn 20092011 Antal avgjorda ärenden, varav Öppna ärenden , varav - antal äldre än - andel äldre än Antalet ensamkommande barn som söker asyl i har fortsatt att öka. , liksom , var majoriteten av de ensamkommande barn som ansökte om asyl pojkar mellan , framför allt från . Vid utgången av 2011 fanns 924 öppna asylärenden som rörde ensamkommande barn, varav av ärendena var äldre än . Antalet öppna ärenden äldre än har därmed minskat med genom avarbetningsinsatser. Den genomsnittliga handläggningstiden för avgjorda asylärenden avseende ensamkommande barn var och andelen ärenden som avgjordes uppgick till 2011. Detta innebär sammantaget en förbättring i förhållande före. Av det totala antalet avgjorda ärenden beviljades . För att möta det ökande antalet ensamkommande barn och för att förkorta handläggningstiden för prövning av deras asylansökningar har nästan fördubblat antalet medarbetare som handlägger dessa ärenden. anger, liksom föregående år, svårigheten att fastställa den sökandes identitet och ålder som orsak till att den genomsnittliga handläggningstiden fortsatt översteg målet . En annan faktor var att de personella resurserna för prövning inte var optimalt placerade i förhållande till den geografiska spridningen av boenden för de ensamkommande barnen. Målet för beslut som rör Dublinärenden, dvs. där sakprövning ska ske i annat land enligt Dublinförordningen, var att de skulle fattas senast från det att ansökan kommit in. Av de asylärenden som avgjordes 2011 hänvisades 2 717 till sakprövning i annat land enligt Dublinförordningen, vilket kan jämföras med 3 932 . Flest s.k. Dublinärenden har överförts från för att få sin asylansökan prövad till , följt av bl.a. , , och . avgjorde av Dublinärendena . Den genomsnittliga handläggningstiden för dessa ärenden ökade 2009 2010 och med 2011. Sammantaget utgjorde ärenden där beslut fattades om överföring enligt Dublinförord- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 ningen av samtliga avgjorda asylärenden, vilket var en lägre andel än 2010. accepterade att återta 1 900 asylsökande från andra medlemsstater. De medlemsstater som främst begärde att skulle återta eller överta asylsökande var de nordiska länderna, följt av , och . Uppenbart ogrundade ansökningar m.m. Om det är uppenbart att den asylsökande inte har skyddsbehov eller andra skäl att beviljas uppehållstillstånd i , får fatta beslut om avvisning med omedelbar verkställighet. fattade 2 309 beslut om avvisning med omedelbar verkställighet. Detta är en minskning med knappt 2 800 i jämförelse med 2010, då 5 096 ansökningar bedömdes vara uppenbart ogrundade. Anledningen till minskningen av beslut om avvisning med omedelbar verkställighet var det halverade antalet asylsökande från västra . Handläggningstiden var jämfört 2010. Denna kategori av ärenden utgjorde av samtliga avgjorda asylärenden jämfört . Tabell 2.12 Produktivitetsutveckling Antal ärenden per årsarbetare 20092011 Produktiviteten mätt som antalet avgjorda asylärenden per årsarbetskraft minskade 2011 . Den lägre produktiviteten förklaras i första hand av att äldre ärenden avarbetades samt att sammansättningen av ärendena förändrats men också av att färre ärenden avgjorts på grund av att andelen uppenbart ogrundade ansökningar, som kräver en lägre arbetsinsats jämfört med övriga asylärenden, var lägre än föregående år. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.13 Kostnad för prövning av asylansökningar 2009 Utgift/kostnad för prövning av asylansökningar (mnkr), varav - kostnader för offentligt biträde Utgift/kostnad per avgjort grundärende (tkr) 1:1 förhållande till 2010, vilket är en följd av produktivitetsminskningen. ska på uppdrag av regeringen vidta åtgärder för att genom vidarebosättning i erbjuda skydd för flyktingar och andra skyddsbehövande. beviljar uppehållstillstånd till utlänningar för vidarebosättning antingen efter delegationsresa eller dossieruttagning efter framställan från UNHCR. gjorde delegationsresor till , , och . organiserar resorna till för de personer som vidarebosätts. Regeringen anvisade i regleringsbrevet medel för överföring och mottagande av 1 900 personer. Tabell 2.14 Mål och antalet faktiskt överförda flyktingar 20092011 överfördes 1 900 personer, vilket innebär att målet uppnåddes. Kostnaden per överförd person har minskat med som en konsekvens av förbättrad ekonomisk planering för verksamheten och att allt fler personer överförts gruppvis. Däremot har kostnaderna för vidarebosättningsaktiviteter ökat. Skälet till detta är bl.a. fler delegationsuttagningar samt den enskildes transport- och logikostnader i samband med besök vid svensk ambassad för upptagande av biometri för uppehållstillståndskort. Förberedande informationsinsatser har genomförts i utlandet för cirka 1 000 personer. Medverkande har bl.a. varit , Arbetsförmedlingen och vissa kommuner. Vidare har nytt informationsmaterial utvecklats för personer som är aktuella för vidarebosättning. av de överförda personerna var somalier, eritreaner, afghaner, irakier och iranier. Av de personer som överfördes var kvinnor och män. Vidare var av dem under , varav 49 barn saknade legal vårdnadshavare. beskriver myndighetens utvecklingsarbete med fortsatt fokus på fem strategiska utvecklingsområden; rättslig kvalitet, effektivitet, service, medarbetare och omvärld. Arbetet med en utvecklad e-förvaltning är en stor del av det utvecklingsarbete som bedrivs och är också en nödvändig förutsättning när det gäller ökad flexibilitet, förbättrad service och förenklade kontakter med asylsökande. Det har skett förändringar i vissa delar av asylprocessen hos . Utvecklingsarbetet fortsätter med lean som metod med inriktning på att förkorta handläggningstiderna ytterligare. Inriktningsmålet i regeringens strategi för funktionshinderspolitiken är att kompetensen hos personal kring förutsättningar och behov hos personer med funktionsnedsättning ska stärkas. bedriver ett kompetensutvecklingsarbete samt genomför även insatser som syftar till att förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Att en person kan uppvisa korrekta identitetshandlingar är centralt för alla delar i asylprocessen, det möjliggör för den enskilde att i vissa fall kunna arbeta under asylprövningen, och är ofta helt avgörande för att ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning ska kunna verkställas. Det är dessutom angeläget att ha en säker identitet för att kunna pröva om personen har skyddsskäl. Arbetet med att säkerställa tidiga identitetsuppgifter i asylprocessen har därför fortsatt att utvecklas . tog bl.a. fram samhällsguider med förbestämda frågor för att stärka identitetsarbetet genom hela processen . asylsökande upp en av godkänd identitetshandling, vilket är en förbättring från föregående år. I brist på identitetshandlingar ökar vikten av att kunna få information om den sökandes identitet och rörelsemönster genom biometrisk data, fingeravtryck. Projektet med s.k. djupskanning har fallit väl ut och andelen fingeravtryck som inte kunnat användas, på grund av för dålig kvalitet, har minskat från 2011. Andelen ärenden där identiteten kunde fastställas ökade från . Asylsökande barn har, oavsett om de kommer med sin familj eller utan legal vårdnadshavare, rätt till en individuell prövning av sina asylskäl. I ärenden som rör barn ska alltid ta hänsyn till barnets bästa. har utvecklat en standardiserad kvalitetsgranskning för hur barn kommer till tals under olika delar av handläggningsprocessen. Exempelvis har standardiserade protokoll för muntlig utredning med barn tagits fram för att säkerställa att barns situation belyses i ett tidigt skede i processen. Barnkonsekvensanalyser är en metod för att säkerställa barnets bästa i asylprocessen. har arbetat med att utveckla och förbättra tillämpningen av barnkonsekvensanalyser. Utifrån en kvalitetsgranskning av ensamkommande barns ärenden har utbildningsinsatser för att stärka kunskapen kring att genomföra barnkonsekvensanalyser på ett relevant sätt i asylärenden genomförts. har även tagit fram särskilt informationsmaterial riktad till asylsökande barn. Överklagande och omprövning av beslut om avvisning eller utvisning i asylärenden Utgångspunkten var att ställningstagande till omprövning skulle ske inom från att ett överklagande hade lämnats in. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.15 omprövning av överklagade beslut i asylärenden 20092011 till omprövning, varav som genomfördes inom en Antalet inkomna överklaganden ökade jämfört med föregående år och andelen ställningstaganden som genomfördes inom ökade från till . De förkortade handläggningstiderna kan förklaras med att omprövningarna numera i stor omfattning genomförs av de enheter som fattat beslut i grundärendet, i stället för som tidigare av förvaltningsprocessenheter. medverkar till praxisbildning genom att överklaga migrationsdomstolarnas domar. överklagade migrationsdomstolarnas domar i 477 fall och prövningstillstånd beviljades i 26 fall. Med migrationsmål avses främst avlägsnandemål, verkställighetsmål, mål om uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning samt mål om svenskt medborgarskap. Se närmare beskrivning av migrationsdomstolarnas arbete med avlägsnandemål nedan. Hos motsvarar ett ärende en person. I migrationsdomstolarna kan det förekomma flera personer per mål. Det går därför inte att jämföra antalet ärenden med antalet mål. Inriktningen för migrationsdomstolarna var att handläggningstiden för avgjorda mål inte borde överstiga . inkom totalt 25 353 migrationsmål till migrationsdomstolarna, vilket var en ökning med jämfört med . Den största förändringen berodde på att det kom till en ny måltyp, viseringsmål. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 handläggs enbart av Migrationsdomstolen i . Migrationsdomstolarna avgjorde sammanlagt 26 658 migrationsmål, vilket var fler än . Inriktningen för migrationsmålen vid Migrationsöverdomstolen var att handläggningstiden inte skulle överstiga . Måluppfyllelsen vid migrationsdomstolarna har förbättrats . Andelen mål som avgjorts inom målet var jämfört 2010. Vid Migrationsöverdomstolen försämrades resultatet från 2011. Förvaltningskostnaderna för domstolsprövningen av utlänningsärenden uppgick till och utgifterna för offentligt biträde, tolk m.m. uppgick till . Avlägsnandemål innefattar ett beslut om avvisning eller utvisning som i av fallen rör asylsökande vars ansökningar om asyl har avslagits och där avvisnings- eller utvisningsbeslut meddelats. Tabell 2.16 Migrationsdomstolarna, inkomna och avgjorda avlägsnandemål 20092011 1 Ett inkommet mål motsvarar i genomsnitt ca 1,3 överklagade beslut om avvisning eller utvisning. inkom cirka 10 800 avlägsnandemål, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Migrationsdomstolarna avgjorde färre avlägsnandemål . Den genomsnittliga handläggningstiden för avlägsnandemål var . Av avlägsnandemålen avgjordes . Målet om en handläggningstid för avgjorda avlägsnandemål uppnåddes därmed inte. Inriktningen för migrationsmålen vid Migrationsöverdomstolen var att handläggningstiden inte skulle överstiga . De flesta migrationsmål kräver prövningstillstånd i Migrationsöverdomstolen. inkom 11 142 migrationsmål, varav 6 763 avlägsnandemål. Antalet inkomna migrationsmål ökade med 2011 jämfört med . Av de olika måltyperna har inkomna avlägsnandemål minskat . Antalet avgjorda mål ökade med en procent 2011. Avgjorda avlägsnandemål minskade och mål om uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning ökade med . Av de avgjorda målen beviljades prövningstillstånd i 81 mål, varav 47 avlägsnandemål. Tabell 2.17 Migrationsöverdomstolen, inkomna och avgjorda avlägsnandemål 20092011 Andel avlägsnandemål inom 2 Den genomsnittliga handläggningstiden för avgjorda avlägsnandemål var , vilket är en försämring med 0,1 månader jämfört med . Andelen mål som avgjordes var . Migrationsöverdomstolen uppnådde inte målet fullt ut. När det gäller mål om uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning, se vidare under avsnittet Arbete, besök och bosättning, domstolsprövning. har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun, om uppehållstillstånd har beviljats, alternativt lämnar landet vid avslagsbeslut. Detta gäller under förutsättning att personen inte håller sig undan verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. prövar behovet av dagersättning och särskilt bidrag till den asylsökande. Därutöver ansvarar för att erbjuda den asylsökande s.k. organiserad sysselsättning som inkluderar framför allt introduktionsutbildning, praktik och svenskundervisning samt att bistå vid bosättning eller återvändande. arbetar för att säkerställa att de asylsökande erbjuds värdiga levnadsvillkor asylansökan prövas. Vidare ges information om de asylsökandes rättigheter och skyldigheter. Vissa insatser inom mottagandet av asylsökande åligger kommuner och landsting. Exempelvis ansvarar kommunerna för förskola, skola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet för asylsökande barn samt vissa insatser enligt socialtjänstlagen. Landstingen ansvarar för hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Statlig ersättning lämnas till kommuner och landsting. har samtliga mottagningsenheter och förvar utvecklat arbetet via projektet väntan 2. Syftet är att arbeta mer enhetligt, rättssäkert och effektivt. Målet är bl.a. att uppnå kortare vistelsetider i mottagandesystemet. Mottagande av asylsökande ensamkommande barn ansvarar kommunerna för mottagandet av asylsökande ensamkommande barn, vilket bl.a. innebär att kommunerna ska ombesörja deras boende och omvårdnad. ska ingå överenskommelser med kommunerna om mottagande av barnen. Det har kommit fler ensamkommande barn till än vad som beräknades inför reformens genomförande. I samband med reformen gjordes bedömningen att cirka 400 ensamkommande barn skulle söka asyl . uppgick denna grupp sökande till närmare 2 700, dvs. sju gånger högre. Regeringen tillkallade en särskild koordinator för ensamkommande barn i syfte att snabbt öka antalet platser i kommunerna. Som ett resultat av koordinatorns insatser kunde ingå överenskommelser om drygt 600 platser för asylsökande ensamkommande barn och ensamkommande 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 barn med uppehållstillstånd. Det råder dock fortsatt brist på platser i kommunerna. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att den avsåg att följa upp genomförandet av reform om kommunalt ansvar för mottagandet av ensamkommande barn. En översyn av mottagandet av asylsökande ensamkommande barn (SOU 2011:64), samt en översyn av ersättningssystemet för mottagande av ensamkommande barn (Ds 2011:34) har genomförts. Förslagen bereds inom . Vidare har länsstyrelserna givits i uppdrag att under ledning av verka för att det finns beredskap och kapacitet att ta emot asylsökande ensamkommande barn och ensamkommande barn som har beviljats uppehållstillstånd. har det totala antalet platser ökat med cirka 500. har andelen personer som valt att bo i boenden anordnade av ökat. Andelen ökade jämfört 2010. Generellt sett är eget boende vanligast bland sökande utan medföljande familj och bland sökande med förhållandevis många landsmän i . Behovet av platser i anläggningsboenden varierade till följd av att antalet asylsökande varierade mellan 375 och 990 sökande . När många asylsökande behöver hjälp med bostad kan behöva upphandla tillfälliga boenden, vilket medför ökade kostnader. Beläggningsgraden i anläggningsboenden varierade 2011 mellan . Asylsökande ska erbjudas att genomgå en introduktion, vilken ska innehålla information om möjligheterna till arbete, tillgängliga praktikplatser samt boende och samhällsinformation. Därutöver ska verka för att fler asylsökande erbjuds praktikplatser. Personer som ansöker om uppehållstillstånd enligt 5 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) ska fr.o.m. få sin yrkes- och utbildningsnivå samt övrig relevant information kartlagd. Den svenskundervisning som erbjuds ska utformas på ett sådant sätt att en eventuell senare sfi-undervisning underlättas. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 har erbjudit alla vuxna asylsökande () en introduktion vid två grupptillfällen utifrån ett nationellt informations- och utbildningsmaterial. påbörjade drygt 8 400 personer en introduktion. Av dessa slutförde knappt 6 000 personer, , introduktionen. Tabell 2.18 Asylsökandes deltagande i organiserad sysselsättning 20092011 Kartläggning av yrkes- och verkar för att de asylsökande ska komma i kontakt med den svenska arbetsmarknaden redan under asylprocessen. har drygt 1 600 personer haft en praktikplats och drygt 500 har haft ett arbete. En kartläggning av den asylsökandes utbildnings- och yrkesbakgrund sker i samband med den s.k. mottagningsutredningen. Syftet är att kartläggningen ska ligga till grund för Arbetsförmedlingens fortsatta arbete när den asylsökande beviljats uppehållstillstånd. erbjöds alla asylsökande svenskundervisning om cirka . Med anledning av de kortare handläggningstiderna i första instans och genomförandet av etableringsreformen har därefter erbjudit svenskundervisning i mindre omfattning. I samband med ett beviljat uppehållstillstånd påbörjar Arbetsförmedlingen ett etableringssamtal och fastställer en etableringsplan där svenskundervisning ingår. Insatser för att förhindra felaktiga utbetalningar ska säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. har betalat ut i ersättningar enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) och förordningen (2008:778) om återetableringsstöd för vissa utlänningar. har registrerat i felaktiga utbetalningar gällande ersättningar enligt LMA. Det utgör av totalt utbetalat ekonomiskt bistånd, vilket bedöms vara en låg andel felaktiga utbetalningar. har beslutat om återkrav av utbetalat återetableringsstöd med . har inte kunnat tillämpa bidragsbrottslagen (2007:612) eftersom det inte funnits någon skyldighet enligt lag eller förordning för asylsökande att lämna uppgifter om ändrade ekonomiska förhållanden. trädde en ändring i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. i kraft som bl.a. medför att asylsökande blir skyldiga att anmäla ändringar i fråga om inkomst och andra förhållanden som kan påverka rätten till bistånd. Ändringen innebär att får en utökad möjlighet att tillämpa bidragsbrottslagen. Personer inskrivna i mottagandet Antalet personer inskrivna i mottagande vid utgången av 2011 var knappt 36 800 mot 35 500 jämfört med , vilket är en ökning . Av de inskrivna hade knappt 12 000 personer ett lagakraftvunnet avvisning- eller utvisningsbeslut och 3 200 hade beviljats uppehållstillstånd. Tabell 2.19 Vistelsetid, antal inskrivna personer samt antal boendedygn i mottagande 20092011 var i genomsnitt cirka 35 000 personer inskrivna i mottagande (kvinnor och män). Det är en ökning med cirka 400 personer jämfört med . Antalet inskrivna personer vid utgången av 2011 var cirka 1 300 fler jämfört med trots att antalet asylsökande minskade med 2 200 personer. tidigt som den genomsnittliga vistelsetiden minskade 2011. var 36 288 personer inskrivna i mottagandet och den genomsnittliga vistelsetiden var . Diagram 2.3 Inskrivna och handläggningsstatus vid utgången av 2011