prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — medborgarskap inom EU på ett enklare sätt kan få sitt utländska namn En särskild utredare har fått i uppdrag att utarbeta ett förslag till författningsändringar. Förslaget ska redovisas till regeringen Härefter måste förslaget remitteras till berörda myndigheter och behandlas av Lagrådet innan en proposition kan Kompletterande svar på det motiverade yttrandet har sänds in till kommissionen därefter; , I samband med den senaste kompletteringen informerades om att regeringen beslutade proposition 2011/12:12 Rätt till namn som förvärvats i en annan stat inom EES och att ändringarna föreslås träda i kraft . och rådets direktiv /115/EG av den 16 om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (ärendenummer /0335) Kommissionen inkom med en formell underrättelse i ärendet och anförde att inte genomfört rubricerade direktiv. Regeringen anförde i svar följande. delvis genomfört direktivet. Anmälan om detta har skett den 21 En utredning har haft i uppdrag att ta ställning till hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. utredningen (Ju 2009:3), lämnade sitt betänkande Återvändandedirektivet och svensk rätt (SOU 2009:60) . departementet arbetar efter ska en proposition lämnas över till i Förhoppningen är sedan att arbetet i ska möjliggöra ett ikraftträdande av nödvändiga bestämmelser . inkom kommissionen med ett motiverat yttrande i vilket den vidhöll sitt påstående att inte vidtagit alla åtgärder för att genomföra direktivet. regeringens uppmärksamhet på de ekonomiska sanktioner som domstolen kan ålägga i enlighet med artikel 260.3 FEUF och som kommissionen kommer att tillämpa på grundval av dess meddelande av om tillämpningen av artikel 260.3 . 2011 beslutat om Lagrådsremiss Genomförande av återvändande- direktivet vilken tar om hand de bestämmelser i direktiv /115/EG som ännu inte är genomförda. En proposition med de nödvändiga lagförslagen planeras att överlämnas till . Lagändringarna beräknas träda i kraft . Rådets direktiv /50/EG av om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning (ärendenummer /0949) Kommissionen inkom med en formell underrättelse i ärendet och anförde att inte genomfört rubricerade direktiv. Regeringen anförde i svar följande. Regeringen beklagar förseningen som medfört att direktivet inte fullständigt har genomförts . Delvis genomförande av direktivet har emellertid anmälts . Arbete pågår med att ta fram en departementspromemoria med förslag till hur resterande del av direktivet ska genomföras i svensk rätt. Promemorian ska remitteras för synpunkter från berörda. Tidplanen innebär att en proposition ska lämnas över till för behandling med ett ikraftträdande av lagändringarna . inkom kommissionen med ett motiverat yttrande i vilket den vidhöll sitt påstående att inte vidtagit alla åtgärder för att genomföra direktivet. svarade och bekräftade att arbete pågår med att ta fram en departementspromemoria med förslag till hur resterande del av direktivet ska genomföras i svensk rätt. Vidare uppgavs att som ett resultat av en genomförd arbetskraftsinvandringsreform redan har generösa regler för arbetskraftsinvandring, vilka även gäller för högkvalificerade arbetstagare från tredjeland. I stor utsträckning motsvarar dessa regler de bestämmelser som föreskrivs i direktivet. De svenska reglerna om arbetskraftsinvandring gäller alltså för alla slag av arbeten och utan sektorsindelning. Detta medför att det är lagtekniskt komplicerat och tidskrävande att på ett ändamålsenligt sätt genomföra bestämmelserna i direktivet som endast gäller för högkvalificerad anställning. Arbetet med att ta fram en departementspromemoria är högprioriterat och regeringens bedömning är att en sådan promemoria kan färdigställas och remitteras för synpunkter . Det upplystes även att det parlamentariska läget i är sådant att regeringen måste komma överens med oppositionen för att lagstiftning i den här frågan ska vara möjlig. En proposition beräknas kunna överlämnas till i vart fall och författningsförslagen bör kunna träda i kraft . vägran att utfärda ett uppehållskort (ärendenummer /4081) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 18 EG samt artiklarna 3.1, 9, 10 och 16.3 i direktiv /38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier genom att vägra att för en specifik person utfärda ett uppehållskort för en unionsmedborgares familjemedlem och genom att begära registrering i folkbokföringsregistret i enlighet med folkbokföringslagen, förutom den registrering som krävs hos i kraft av utlänningslagen samt att ställa krav som inte förutses i direktiv /38/EG. svarade i huvudsak följande. I samband med utfärdande av uppehållskort får kräva att sökanden visar upp ett giltigt pass, handlingar som styrker familjeanknytningen till EES-medborgaren, registreringsbevis eller andra handlingar som styrker att den EES-medborgare från vilken uppehållsrätten härleds har uppehållsrätt i samt, i den mån detta är en förutsättning för sökandens uppehållsrätt, handlingar som styrker att han eller hon är beroende av EES-medborgaren eller hans eller hennes make eller sambo för sin försörjning. Dessa krav är förenliga med rörlighetsdirektivet. Folkbokföringen utgör inte någon förutsättning för bedömningen av om en person har uppehållsrätt i . Folkbokföringen innebär inte heller en registrering av rätten att uppehålla sig i landet. Rörlighetsdirektivet innehåller bestämmelser om rätten att uppehålla sig i en medlemsstat och vilka administrativa formaliteter som får åläggas en unionsmedborgare och dennes familjemedlemmar i samband med registrering av uppehållsrätten. Såvitt framgår innehåller dock inte direktivet några bestämmelser om när en person kan anses bosatt i ett land eller hur bosättningen ska fastställas. Utgångspunkten måste vara att rörlighetsdirektivet och syftet med direktivet inte hindrar ett land att hålla ett register över sin befolkning på det sätt som sker genom den svenska folkbokföringen eller genom någon annan motsvarande befolkningsregistrering. I vissa delar finns dock omedelbara beröringspunkter mellan rörlighetsdirektivet och folkbokföringen där regleringen i folkbokföringslagen naturligtvis inte får strida mot rörlighetsdirektivet. Inte heller får dessa regler begränsa möjligheterna enligt rörlighetsdirektivet att uppehålla sig i landet eller försvåra ett sådant uppehåll. Beträffande frågan om registrering av vissa unionsmedborgare både hos , i fråga om uppehållsrätt, och hos , vad gäller folkbokföring samt formerna för dessa registreringsförfaranden, har en översyn inletts av såväl folkbokföringslagen som utlänningslagen. Syftet med översynen är att ytterligare anpassa regelverken i de båda lagarna så att de inte ska kunna ifrågasättas utifrån rörlighetsdirektivet. De eventuella ändringar av folkbokföringslagen som kan komma att krävas beräknas tidigast kunna träda i kraft . departementspromemoria om utlänningslagens förenlighet med rörlighetsdirektivet beräknas kunna slutföras . Direktiv /38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (ärendenummer /2060) Kommissionen anförde i formell underrättelse att inte har genomfört direktiv /38/EG (rörlighetsdirektivet) på rätt sätt och att genomförandet brister på 16 punkter. har i svar anfört bl.a. följande. Vissa av de av kommissionen påtalade bristerna har redan åtgärdats genom ändringar i utlänningsförordningen (2006:97), vilka trädde i kraft . beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att överväga hur en klarare uppdelning kan åstadkommas mellan de bestämmelser i utlänningslagen (2005:716) respektive utlänningsförordningen som rör EES-medborgare och deras familjemedlemmar och de bestämmelser i lagen respektive förordningen som rör andra utlänningar. Vidare pågår inom () en uppföljning av rörlighetsdirektivets genomförande i svensk rätt och under det arbetet övervägs behovet av att ytterligare anpassa de svenska bestämmelserna till direktivet. En departementspromemoria beräknas kunna remitteras och ett utkast till ändringar i utlänningslagen och utlänningsförordningen bifogas till det svenska svaret på den formella underrättelsen. I en kompletterande formell underrättelse anförde kommissionen att tolv frågor rörande genomförande kvarstår olösta och att således inte har genomfört direktivet på ett korrekt sätt i svensk rätt. Den kompletterande formella underrättelsen besvarades och informerade då om pågående arbete som berör rörlighetsdirektivet. Bland annat uppgavs att regeringen beslutade om Lagrådsremiss Genomförande av återvändandedirektivet (direktiv /115/EG). En proposition beräknas kunna överlämnas till . Lagändringarna beräknas träda i kraft . En proposition med de förslag till ändringar i utlänningslagen och utlänningsförordningen som i utkast bifogades till svaret på den formella underrättelsen beräknas kunna överlämnas till för behandling med ikraftträdande . varande om ärendena om 8 kap. 14 § utlänningslagen , migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen. En departementspromemoria i denna fråga beräknas kunna remitteras /2012. Avsikten är att ändringarna i utlänningslagen ska träda i kraft . och rådets direktiv /109/EG av den 16 Skr. 2011/12:105 september 2009 om ändring av rådets direktiv /91/EEG, 78/855/EEG Bilaga 2 och 82/891/EEG och av direktiv /56/EG vad gäller rapporterings- och dokumentationskrav i samband med fusioner och delningar (ärendenummer /0951) Kommissionen inkom med en formell underrättelse i ärendet och anförde att regeringen inte genomfört rubricerade direktiv. Regeringen anförde följande i svar . Regeringen beklagar att direktivet ännu inte fullständigt har genomförts. Regeringen beslutade om proposition 2010/11:147 med förslag till lagändringar för att genomföra direktiv /109/EG. Propositionen antogs av . Lagändringarna som krävs för att genomföra direktivet trädde i kraft . Direktivet är anmält till kommissionen som fullständigt genomfört. och rådets direktiv /52/EG av om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (ärendenummer /1118) Kommissionen inkom med en formell underrättelse i ärendet och anförde att regeringen inte genomfört rubricerade direktiv. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. ta ställning till hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. Utredningen överlämnade ett betänkande till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats. Tidsfristen för inkommande med remissvar löpte ut . Arbete pågår med att ta fram en lagrådsremiss med förslag till hur resterande del av direktivet ska genomföras i svensk rätt. Enligt tidplanen ska en proposition överlämnas till med ett ikraftträdande av lagändringarna . Bilaterala investeringsskyddsavtal (ärendenummer /2055, mål C- 249/06) Kommissionen yrkade att domstolen skulle fastställa att , genom att inte vidta alla lämpliga åtgärder för att undanröja oförenligheter med artiklarna 57.2, 59 och 60.1 EG i form av bestämmelsen om fria transfereringar av kapital relaterade till investeringar inom ramen för bilaterala investeringsskyddsavtal med , liksom i sexton ytterligare investeringsskyddsavtal (, , , , , , , , , , , , , , Yemen och ), har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 307 andra stycket EG. Enligt kommissionen skulle artikel 5 i investeringsskyddsavtalet med , som gäller rätt till fri transferering av kapital relaterat till investeringar som omfattas av avtalet, innebära att är förhindrat att i förhållande till genomföra eventuella restriktiva åtgärder avseende kapital och betalningar som kan komma att beslutas av unionen enligt artiklarna 57.2 EG (generella undantag från förbudet mot restriktioner för kapital och betalningar i förhållande till tredjeland), 59 EG (restriktiva åtgärder till skydd för EMU:s funktion) och 60.1 EG (ekonomiska sanktioner grundade på en gemensam åtgärd eller gemensam ståndpunkt beslutad enligt bestämmelserna om den gemensamma utrikes- och Detsamma skulle gälla också i förhållande till övriga nämnda länder med hänsyn till motsvarande bestämmelse om fri transferering i respektive avtal. Enligt kommissionens uppfattning kan bestämmelsen om fri transferering i investeringsskyddsavtalen inte inskränkas eftersom det inte finns någon uttrycklig bestämmelse i avtalen om undantag från transfereringsrätten. bestred talan och anförde följande. Det finns inte något exempel på att transfereringsbestämmelsen i investeringsskyddsavtalen har förhindrat från att genomföra åtgärder enligt artiklarna 57.2 EG, 59 EG eller 60.1 EG. Det ankommer på kommissionen att visa att avtalen verkligen ger upphov till en folkrättslig förpliktelse i förhållande till aktuella tredjeländer som är av det slaget att skulle vara förhindrat att genomföra eventuella restriktiva åtgärder enligt artiklarna 57.2 EG, 59 EG och 60.1 EG som kan komma att beslutas . Regeringen bestrider att så är fallet. När det gäller beslut om restriktiva åtgärder enligt artikel 60.1 EG, dvs. åtgärder som grundar sig på en gemensam åtgärd eller gemensam ståndpunkt som beslutats med stöd av bestämmelserna om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, kan ett åtagande om rätt till fri transferering i ett investeringsskyddsavtal inte utgöra hinder för att genomföra denna typ av åtgärd. I de fall de unionsrättsliga åtgärderna grundas på en resolution av , följer det direkt av artikel 103 i att säkerhetsrådsbeslut enligt kapitel sju i utgör lex superior i förhållande till förpliktelser i traktat- och sedvanerätt. I ett sådant fall föreligger det inte bara en rätt för utan också en folkrättslig skyldighet att genomföra resolutionen framför ett åtagande om fri transferering i ett bilateralt Regeringen bestrider under alla omständigheter har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 307.2 EG genom att inte vidta lämpliga åtgärder för att undanröja oförenligheter i de bestämmelser om överföring av kapital som finns i de aktuella bilaterala avtalen. upplyste kommissionen om att arbetet med att ändra de 17 investerings-skyddsavtal som berörs av domen kommer att ta tid. syfte att ändra avtalen i enlighet med domen har regeringen utformat ett tillägg till artikeln om kapitalöverföring i avtalen. kontaktat vissa tredje länder i anledning av domen. kommunicera med alla de 17 stater som är motparter i de avtal som berörs och anpassa avtalen med den nya bestämmelsen. emellertid vissa befogenheter överlåtits av medlemsstaterna till EU avseende utländska direktinvesteringar i samband med ikraftträdandet av Kommissionen har föreslagit en EU-förordning som ska möjliggöra att medlemsstaternas bilaterala investeringsskydds- avtal med tredje land kan existera vidare unionsrättligt som EU utformar sin gemensamma investeringspolitik. och rådets direktiv /43/EG av om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (ärendenummer /1117) Kommissionen inkom med en formell underrättelse i ärendet. Kommissionens direktiv /80/EU av om ändring av och rådets direktiv /43/EG vad gäller förteckningen över försvarsrelaterade produkter (ärendenummer /1122) Kommissionen inkom med en formell underrättelse i ärendet. Direktiven /43/EG och 2010/43/EU har genomförts genom ändringar i krigsmateriellagen (1992:1300) och i krigsmaterielförordningen (1992:1303) som träder i kraft . Direktiven har anmälts som genomförda i kommissionens databas för genomförande av direktiv. Kommissionens direktiv /61/EU av om anpassning av bilagorna till och rådets direktiv /68/EG om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen (ärendenummer /0955) Kommissionen inkom med en formell underrättelse i ärendet och gjorde gällande att inte genomfört rubricerat Regeringen svarade att direktivet har genomförts i svensk rätt genom föreskrifter av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, vilka trädde i kraft . Direktiv /18/EG om samordning av förfarande vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (ärendenummer /4080) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att ett klagomål hade inkommit om fyra exempel på formlösa kontrakt, som utan någon insyn tilldelats företag som delvis ägs av berörda kommunala myndigheter. Kontrakt som gäller avfallshanteringstjänster omfattas av bilaga IIA till direktiv /18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster och bör således tilldelas i enlighet med bestämmelserna i direktivet. Regeringen har i en ytterligare proposition (prop. 2009/10:134 Upphandling från statliga och kommunala företag) som överlämnats till föreslagit att ett undantag motsvarande det s.k. Teckal-undantaget (se dom i mål C-107/98 Teckal) ska införas i svensk lagstiftning med Enligt förslaget ska bestämmelserna tillämpas även i fall då avtal har slutits före ikraftträdandet. aktuella bolagen ägs av flera kommuner tillsammans. Ett av bolagen ägs av ett annat och ska fusioneras med detta. bolagen finns en planering och vidtas åtgärder i syfte att anpassa styrningen och verksamheten till de krav som ställs för att det s.k. Teckal-undantaget ska bli tillämpligt. Avseende det fjärde aktuella bolaget kommer det aktuella kontraktet att avslutas och ett upphandlingsförfarande att inledas. Kommissionen vidhöll sin inställning i ett motiverat yttrande svarade och redovisade de förändringar som berörda bolag genomfört och planerar att genomföra för att säkerställa uppfyllnad av de krav som ställs på bolagens verksamhet och kommunernas kontroll över bolagen för att Teckal-undantaget ska vara Uppgift lämnades också om att ett tidsbegränsat undantag motsvarande det Teckal-undantaget införts i svensk lagstiftning och att frågan om ett permanent undantag utreds. I svaret uppges också att man inte vill utesluta möjligheten att vid en eventuell domstolsprocess åberopa dom i mål C-480/06 kommissionen mot , till stöd för att någon överträdelse av unionsrätten inte är för Systemet med automatiskt erkännande av allmänläkarutbildning som har erhållits i en annan medlemsstat (ärendenummer /4137) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 21.2 och 21.7 (automatiskt erkännande), artikel 28.4 samt artikel 29 (yrkesutövning som allmänläkare) och artikel 50.1 (om specialistkompetenser) i direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer. korthet anfört att användningen i av två olika yrkeskvalifikationer för praktiserande läkare i allmänmedicin Europaläkare respektive Specialist i allmänmedicin strider mot Denna överträdelse skulle kunna undanröjas om väljer en av de två yrkeskvalifikationerna och avvecklar den andra och, i fall de väljer kompetensnivån specialist i allmänmedicin, om de inger en begäran om ändring av det svenska utbildningsbevis som förtecknas i punkt 5.1.4 i bilaga V. anförde i svar att regeringen inte höll med om kommissionens tolkning av yrkeskvalifikationsdirektivet. Kommissionen vidhöll sin inställning i ett motiverat yttrande som regeringen besvarade . Den nu ifrågasatta svenska ordningen utgör inte ett hinder för invandrande läkares rätt att utöva yrket som allmänpraktiserande läkare i strid mot direktivets ordalydelse eller syften. I stället ligger det inom ramen för medlemsstaternas rätt till självbestämmande på hälso- och sjukvårdsområdet att ha en nationell specialistkompetens i allmänmedicin. specialistkompetensen i allmänmedicin är just en specialistkompetens är det inte fråga om en kompetens som allmänpraktiserande läkare i den mening som avses i artiklarna 28 och 29 i direktivet. Det kan därmed inte föreligga någon skyldighet att anmäla nämnda nationella specialistkompetens enligt artikel 21.7 i direktivet. vidare inte se att det faktum att minimilängden på den utbildning som krävs för att få praktisera yrket som allmänläkare harmoniserats enligt artikel 28 i direktivet skulle utgöra något hinder för en nationell specialistkompetens i allmänmedicin som den svenska. några formella hinder för invandrande läkare med kompetens i enlighet med artikel 28 i direktivet att automatiskt erkännas som behöriga att utöva yrket som allmänpraktiserande läkare i . många svenska läkare som innehar specialistkompetens i allmänmedicin kan heller inte anses utgöra något indirekt hinder mot automatiskt erkännande av invandrande allmänpraktiserande läkare, utan är ett resultat av den svenska traditionen att läkare i hög grad utbildar sig till specialister, som ett led i samhällets uppmuntran av en hög kompetensnivå och av hur valt att organisera sin hälso- och Den har emellertid ändrat I brev ställt till kommissionens generalsekreterare förklarar regeringen att den svenska regleringen som gäller automatiskt erkännande av läkare i allmänmedicin ses över i syfte att säkerställa att den är förenlig med unionsrätten och att de nya bestämmelserna planeras träda i kraft . Medicintekniska produkter, direktiv /42/EEG (ärendenummer /4993) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att , genom att inte sörja för fri rörlighet och genom att ha upprest hinder för utsläppande på marknaden och ibruktagande inom sitt territorium av CE-märkta injektionssprutor och kanyler, inte på ett fullgott sätt genomfört artikel 4 i direktiv /42/EEG om medicintekniska produkter. anförde i svar följande. håller på att se över den ifrågasatta nationella regleringen i ljuset av direktiv /42/EEG. departementspromemoria (Ds 2010:36) med förslag till ändringar i lagen (1993:584) om medicintekniska produkter. under oktoberdecember 2010. Då remissinstanserna kritiserade den valda lösningen såg regeringen det nödvändigt att utarbeta ett nytt En ny Ds med förslag till en ny lag om sprutor och kanyler bereds därför i . I det nya förslaget finns inga krav på tillstånd eller avgifter vid införsel av sprutor och kanyler till I promemorian föreslås även att förordning 1968:70 och kungörelse 1968:71 upphävs. Det nya förslaget (Ds 2011:38) har remitterats . har delgett kommissionen Ds 2011:38. till att förslaget kräver lagrådsbehandling och riksdagsbehandling och sannolikt behöver anmälas enligt direktiv /34/EG beräknas de nya ändringarna kunna träda i kraft . och rådets direktiv /81/EG av om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven /17/EG och 2004/18/EG (ärendenummer /1121) Kommissionen inkom med en formell underrättelse i ärendet. Regeringen svarade att direktivet i huvudsak har genomförts genom lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Lagen trädde i kraft . Därtill har direktivets genomförande medfört utfärdande av lagarna SFS 2011:1030, SFS 2011:1031 och SFS 2011:1040. Direktivet har anmälts som fullständigt genomfört i genomförandedatabasen. Sammanställning över vilka svenska bestämmelser som genomför direktiv bifogades. Mervärdesskatt ordningen för mervärdesskattegrupper (ärendenummer /2144, C-480/10) Kommissionen har yrkat fastställelse av att har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt mervärdesskattedirektivet (2006/112/EG), genom att i praktiken begränsa ordningen för mervärdesskattegrupper till tillhandahållare av finansiella tjänster och försäkringstjänster samt att ska förpliktas att ersätta rättegångskostnaderna. Enligt kommissionen måste en nationell ordning för mervärdesskattegrupper omfatta alla företagsgrupper i medlemsstaten. Kommissionen anser att den svenska ordningen strider mot mervärdesskattedirektivet och likabehandlingsprincipen. har i svaromål bestridit kommissionens talan.