prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — Det övergripande målet är att arbetet med barn och ungdomar i ska främja barns och ungas möjligheter till goda levnadsvillkor samt barns och ungas inflytande. kommer att inneha ordförandeskapet i 2013 och förberedelser pågår inför detta. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 31 828 tkr prisnivå. 3Motsvarar 31 828 tkr prisnivå. 4Motsvarar 31 829 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. är den centrala myndigheten för ungdomspolitikens genomförande och har som huvuduppgift att ansvara för att de nationella ungdomspolitiska målen får genomslag inom olika samhällssektorer. uppgifter inom ungdomspolitiken är att ansvara för kunskapsuppbyggnad och uppföljning inom området samt att hantera bidrag till ungdomsorganisationer har även fått i uppdrag att vara myndighetsstöd åt regeringen inom politiken för det civila samhället. Inom detta område ansvarar för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kunskapsuppbyggnad samt uppföljning och utvärdering av det civila samhällets villkor och utveckling. Vidare ska myndigheten bilda nätverk för samverkan med myndigheter och organisationer inom politiken för det civila samhället. hanterar också bidrag till organisationer inom ett antal olika politikområden, bl.a. inom integration, diskriminering, demokrati och jämställdhet. För hanteringen av vissa bidrag har medel tillförts myndighetens förvaltningsanslag, medan myndigheten för hanteringen av vissa andra bidrag tillförs särskilda medel. Tabell 14.3 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 12:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas (2014) till en följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojektet kommer att genomföras i statsförvaltningen. Eftersom har fått i uppdrag att vara myndighetsstöd för regeringen inom politiken för det civila samhället föreslår regeringen att myndighetens förvaltningsanslag ökas med 2013 samt beräknar att anslaget ökas med motsvarande belopp permanent . Ökningen finansieras genom att överförs från anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn och att överförs från anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen . Motsvarande belopp beräknas överföras permanent från respektive anslag . beslut om vårändringsbudgeten innebär att motsvarande belopp har överförts från nämnda anslag till nu aktuellt anslag . Vidare minskas anslaget med 2013 eftersom tillfälliga anslagsmedel avseende administration av stöd till verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering upphör. Stödet till organisationer och stiftelser som arbetar med att förebygga och motverka diskriminering ska i stället permanent finansieras under anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Av dessa medel får viss del användas för administrativa kostnader. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:1 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 14.5.212:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för statsbidrag till ungdomsorganisationer enligt förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer, vilken tillämpas första gången i fråga om bidrag för . Anslaget används även för visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 14.5 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , 250 440 000 respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 15 Politik för det civila samhället Med det civila samhället avses en arena, skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor organiserar sig och agerar tillsammans i gemensamma intressen. Politiken för det civila samhället och dess mål bejakar den stora mångfald av aktörer och verksamheter som inryms i denna sektor. I det civila samhället ingår allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och frivilliga insatser till ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser, kooperativ m.m. Politiken på området omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda organisationer, att erhålla statligt stöd och att göra människor delaktiga och bedriva verksamhet. Vidare omfattas organisationernas samverkan med den offentliga sektorn genom dialog och samråd. Området omfattar även kunskapsbildning om det civila samhällets roll, sammansättning, verksamhet och utveckling. Idrottspolitiken utgör en specifik del av politiken för det civila samhället. Idrottsfrågorna inrymmer verksamheter som främjar idrott och motion och som bidrar till en förbättrad folkhälsa. Politiken för det civila samhället omfattar även stöd till allmänna samlingslokaler och till friluftsorganisationer, bidrag för kvinnors organisering samt bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Tabell 15.1 Utgiftsutveckling inom Politik för det civila samhället, utgiftsområde 17 13:1 Stöd till idrotten 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 13:3 Bidrag för kvinnors organisering 13:4 Stöd till friluftsorganisationer 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 13:6 Insatser för den ideella sektorn Summa Politik för det civila samhället 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 15.3Politik för det civila samhället Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att -utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort, -stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald verksamheter, -fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Målet beslutades av i samband med beslutet om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Resultatredovisningen sker med utgångspunkt i målet för politiken för det civila samhället. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp inom som bl.a. har till uppgift att fungera som en referensgrupp för beredningen av generella frågor om det civila samhället och dess villkor. Referensgruppen ska även genomföra en årlig uppföljning av utvecklingen inom det civila samhället i förhållande till politikens mål. Uppföljningen ska organiseras kring de sex principer som utgör en viktig utgångspunkt för politiken: -självständighet och oberoende, -öppenhet och insyn, samt Myndighetsstöd för frågor om det civila samhället har fått i uppdrag att utgöra ett myndighetsstöd för politiken för det civila samhället. Myndigheten ska säkerställa att kontinuerlig uppföljning, kunskapsspridning och analys genomförs. I uppdrag ingår främst följande uppgifter: -samla kunskap om det civila samhällets villkor och utveckling och att sprida denna kunskap på nationell och lokal nivå, -låta göra analyser och utvärderingar om politiken för det civila samhället, -bilda nätverk för samordningen med andra berörda myndigheter i frågor som rör det civila samhället, -tills vidare administrera ett partsgemensamt forum, i vilket ingår att följa upp politiken för det civila samhället ur det civila samhällets perspektiv samt genomförande av konferensen för det civila samhället, och -på nationell nivå genomföra den kod om främjande av medborgerligt deltagande, (Code of Good Practice on Civil Participation), som antagits av samverkansorgan för det civila samhället. Det ideella engagemangets utveckling av männen och av kvinnorna i åldrarna var medlemmar i någon förening 2008 (SCB). var det av männen och av kvinnorna som aktivt deltog i en förening. Totalt av männen och av kvinnorna i åldrarna utförde frivilligt arbete inom ideella organisationer. (Svenskarnas engagemang är större än någonsin, , 2010). Denna andel har legat på stabil nivå under I genomsnitt avsatte dessa personer för frivilliga insatser i och utanför föreningslivet 2009. är därmed det land i där mest frivilliga insatser görs. Av dem som utför frivilliga insatser är också medlemmar i den förening där insatsen sker. Detta kan ses som att den svenska föreningstraditionen är stark. De som är engagerade gör olika insatser så som ledarskap, styrelseuppdrag, opinionsbildning, penninginsamling och direkta Var tionde vuxen svensk, dvs. en halv miljon personer, gör en direkt social insats genom föreningsväsendet. Sammanlagt uppgick de frivilliga insatserna 2009 till mer än 400 000 heltidsårsarbeten enligt ovan nämnda rapport. Uppföljning av det civila samhällets villkor Regeringen har beslutat att följa upp villkoren för det civila samhället och dess organisationer i förhållande till politikens mål. Den interdepartementala arbetsgrupp som har inrättats inom genomför en årlig samlad uppföljning i form av en enkätundersökning. Uppföljningen ska ge möjlighet att följa utvecklingen vad gäller olika aspekter av statlig bidragsgivning, dialog och samråd med det civila samhällets organisationer, samt övriga insatser för att förbättra det civila samhällets villkor, exempelvis insatser för bättre kunskap om det civila samhället. Vad gäller bidragen har regeringen bland annat uttalat att mer generella stödformer såsom organisations- och verksamhetsbidrag bör öka i förhållande till projektbidrag. Bidragssystem bör dock kunna anpassas efter verksamhetsområdenas behov och därmed se olika ut. Av sammanställning av den ovan nämnda enkätundersökningen framgår att ca. fördelades i statliga bidrag till det civila samhällets organisationer . 1 av bidragsmedlen gick till generella bidrag såsom organisations- och verksamhetsbidrag. var i kontakt med sammanlagt ca 3 300 organisationer inom det civila samhället för olika typer av dialog och samråd. Drygt 1 500 organisationer bjöds in att svara på remisser och sammanlagt ca 1 200 svarade. Departementen anordnade ca 300 möten för dialog och samråd med det civila samhällets organisationer. Överenskommelser med idéburna organisationer slöts en överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting (SKL) om hur relationerna mellan staten, SKL och de idéburna organisationerna kan utvecklas (IJ2008/2110/UF). Överenskommelsens syfte är att tydliggöra de idéburna organisationernas roll inom det sociala området och möjliggöra för dessa att konkurrera på likvärdiga villkor med andra aktörer som är verksamma på området. hade omkring 60 idéburna 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 organisationer anslutit sig till överenskommelsen. Överenskommelsen omfattar även varje parts åtaganden och åtgärder, vilka följs upp kontinuerligt av en gemensam arbetsgrupp som har inrättats för denna uppföljning. anordnades den tredje årliga uppföljningskonferensen där parterna redovisade hur åtgärderna i överenskommelsen genomförts. Som ett led i den nationella uppföljningen genomförs också en årlig tematisk studie på initiativ av arbetsgruppen. har två tematiska studier producerats; en studie om den idéburna sektorns särart och mervärde och en studie som belyser två exempel på lokala dialogprocesser. Därutöver har en uppföljningsstudie genomförts om själva överenskommelsen, som har producerats i tre delar av . Den sista delen redovisades . har ett särskilt inspirationsmaterial framtagits som bl.a har använts i den processledarutbildning som Överenskommelsekansliet har arrangerat tillsammans med studieförbundet . Personer från olika organisationer har deltagit. Bilda har även skapat en studiecirkel på nätet för processledare i samverkan med Överenskommelsekansliet. Regeringen har också undertecknat ännu en överenskommelse med SKL och idéburna organisationer inom integrationsområdet. Syftet med denna överenskommelse är att förtydliga relationen mellan staten, kommunerna och de idéburna organisationerna i arbetet med nyanländas etablering och integration och att utveckla former och metoder för att de idéburna organisationerna bättre ska kunna medverka i detta arbete. Överenskommelsen inom integrationsområdet bygger på samma principer som överenskommelsen inom det sociala området och innehåller åtaganden och åtgärder, vilka kommer att följas upp av parterna. Till överenskommelsen inom integrationsområdet har 35 nationella organisationer anslutit sig, däribland ett flertal paraplyorganisationer. En partsgemensam styrgrupp genomförde fyra regionala konferenser i , , och . I dessa konferenser deltog sammanlagt drygt 350 personer. Vid samtliga konferenser betonades vikten av en fortsatt lokal och regional samverkan mellan idéburna organisationer och myndigheter när det gäller nyanländas etablering och integration. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har 39 myndigheter och institutioner fått uppdrag om att verka för att ideella organisationer och andra delar av det civila samhället involveras. Redovisningen av uppdragen ger en bred överblick av olika samverkansformer och visar på en generellt sett omfattande samverkan med det civila samhället. Vidare har i samverkan med , och det civila samhället av regeringen fått i uppdrag att ta fram en rapport med goda exempel på hur kulturinstitutioner kan involvera det civila samhällets organisationer och andra ideella krafter i sina respektive verksamheter. Rapporten och det civila samhället (skriftserier 2012:1) lyfter fram intressanta exempel på samverkan och visar att förutsättningarna för samarbete ser olika ut i olika delar av landet, att samarbete förekommer på många platser och i många olika sammanhang på ett naturligt och respektfullt sätt. I rapporten framgår även att det inom ramen för kultursamverkansmodellen och de regionala kulturplanerna finns en tydlig vilja att inkludera det civila samhället. hade i uppdrag att genomföra partsgemensamt forum för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhällets organisationer. t.o.m. anordnades idé- seminarier med olika teman som välfärd, finansiering och demokrati. sammankallade ett forum med representanter från ett tjugotal organisationer från olika områden inom det civila samhället samt inbjöd också Kommuner och Landsting. Som en del i uppdraget utarbetade en uppföljningsrapport utifrån det civila samhällets organisationers perspektiv. I rapporten redovisar den uppföljning som myndigheten lät Civos Civila samhällets organisationer i samverkan göra. arrangerade också inom sitt nya myndighetsuppdrag konferensen för det civila samhället Hur formas samhällsagendan? Denna konferens fokuserade på det civila samhällets roll och förutsättningar att förändra och påverka samhällets dagordning och om samspelet mellan media, politik och civilsamhälle. Konferensen vände sig till företrädare för det civila samhällets organisationer samt politiker och tjänstemän från den offentliga sektorn. Under konferensen diskuterades allt från lokalt påverkansarbete och sociala mediers roll till entreprenörskap och innovation. En utvärdering inom av projektet samråd mellan regeringen och civila samhällets organisationer som genomfördes visade att samråd med det civila samhällets organisationer kan bidra till ett bättre och mer mångsidigt beslutsunderlag i olika typer av ärenden, t.ex. i beredningen av en förordning. Ett särskilt informationsmaterial har tagits fram inom för att ytterligare stödja och utveckla formerna för samråd med det civila samhällets organisationer. Statligt stöd till det civila samhällets organisationer Inom flertalet politikområden finns statsbidrag som riktas till det civila samhällets organisationer. I området politiken för det civila samhället ingår stöd till idrotten, bidrag till allmänna samlingslokaler, bidrag för kvinnors organisering, stöd till friluftsorganisationer samt bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer. I avsnitten 16.4 respektive 16.5 redogörs närmare för stödet till idrotten och bidraget till friluftsorganisationerna. fördelade samlingslokaldelegation som investeringsbidrag ur anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. Totalt inkom 266 ansökningar som tillsammans uppgick till . Sammanlagt 92 föreningar med projekt spridda över hela landet beviljades bidrag. Vid fördelningen prioriterades åtgärder för att förbättra tillgängligheten och för att genomföra olika standardhöjande upprustningar. samlingslokaldelegation fördelade vidare i bidrag till 14 projekt för utveckling av ungdomsverksamhet i allmänna samlingslokaler 2011. Vidare fördelades som bidrag till samlingslokalhållande föreningars riksorganisationer. fördelade i statsbidrag för kvinnors organisering, varav utgjordes av medel som anvisats under anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering. Eftersom även fördelade vissa inom anslaget återbetalade medel kunde myndigheten fördela totalt för kvinnors organisering. Av dessa medel utbetalades som organisations- eller etableringsbidrag och som verksamhetsbidrag. Det inkom totalt 64 ansökningar om organisationsbidrag och etableringsbidrag varav 53 ansökningar beviljades. Vidare inkom 83 ansökningar om projektbidrag varav 31 beviljades. har i uppdrag att lämna en sammanfattande redogörelse för de bidrag som myndigheten hanterar. I och effekter 2012 redovisas hur ett antal av de bidrag, som myndigheten hanterar har använts, och vilka effekter bidragen har fått i förhållande till syftet. fördelade i stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Stödet fördelades till samtliga riksdagspartier. Engagemangsguider för ökad delaktighet Syftet med stödet till engagemangsguider är att genom uppsökande verksamhet stimulera boende i områden med lägre organisationsgrad, särskilt ungdomar och kvinnor, till kontakter med det civila samhällets organisationer inom skilda verksamhetsområden. Stöd till engagemangsguider har fördelats av med . 11 projekt har fokus på kvinnor/flickor. Sammanlagt nådde satsningen cirka 11 000 ungdomar och 300 kvinnor. I tre av projekten har verksamheten lett till att ungdomar/kvinnor startat nya organisationer i området/stadsdelen. Dessutom redovisade åtta projekt att deras insats lett till fast verksamhet. Inom ramen för projektet har arrangerat 13 lokala samverkansträffar med metodutveckling, coachning och erfarenhetsutbyte som syfte. ska fortsätta med uppdraget att stödja organisationer som vill arbeta med engagemangsguider och liknande metoder bland ungdomar och kvinnor i bostadsområden med lägre organisationsgrad . ska totalt fördelas för detta ändamål. Stöd till arbete mot diskriminering i den egna organisationen och jämställdhetsprojekt fördelade till sju organisationer som ville fortsätta sitt arbete mot diskriminering och för jämställdhet i den egna verksamheten. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fördelade också i statsbidrag till jämställdhetsprojekt. Det inkom 124 ansökningar, varav 19 beviljades för ändamålen makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, obetalt hem- och omsorgsarbete samt mäns våld mot kvinnor och kroppslig integritet. har också fördelat i statsbidrag för verksamheter i de nationella minoriteternas organisationer för jämställdhet mellan kvinnor och män och mot diskriminering. Tio projekt har beviljats stöd. Forskning och statistik om det civila samhället Forskningsprogrammet om det civila samhället inrättades 2009 och hanteras av . Femton forskningsprojekt från universitet och högskolor har beviljats medel . Projekten är bl.a. inriktade på organisering i kulturliv, civilsamhälle i , medborgarnormer i det kinesiska civilsamhället, gränsen mellan civilsamhälle och privatliv, kvinnor och skapandet av det civila samhället, digitala medier och civilsamhälleliga nätverk, civila samhället och välfärdsstaten, ideella föreningar, aktiebolag eller hybrider och betydelsen av informella nätverk i det civila samhället. har inom ramen för uppdraget genomfört en översikt av forskningsläget Var står forskningen om civilsamhället? En internationell översikt (rapportserie 2012:04) med syfte att kartlägga inom vilka områden forskning bedrivs, men också inom vilka områden mer forskning behövs. redovisade uppdraget om stöd till forskning inom identifierade behovsområden och att stimulera samverkan mellan forskare och andra aktörer inom området samt att sprida information om forskning på området. En första utlysning av medel till forskning inom identifierade behovsområden genomfördes . Fyra projekt beviljades medel. Projekten är bl.a. inriktade på ideella organisationers roll i välfärdssamhället och en jämförande populationsstudie av organiserade intressen i det civila samhället i . genomförde i samarbete med konferensen för civilsamhälle och vetenskap som organisationen arrangerade . På konferensen fanns ett 150-tal representanter från det civila samhällets organisationer samt 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 myndigheter och universitet och högskolor. Konferensen syftade till möten mellan akademi och praktik. SCB redovisade statistik om det civila samhället i en första rapport. I denna rapport fanns statistik om organisationernas ekonomi som enligt uppdraget anpassats till FNs statistiksystem för satelliträkenskaper om ideella organisationer, International Classification of () för att bättre beskriva det civila samhället. Enligt de avgränsningar som gjorts fanns det 2009 i SCBs företagsdatabas drygt 50 000 ekonomiskt aktiva organisationer som anses tillhöra det civila samhället. De totala intäkterna uppgick till och de totala kostnaderna till . Antalet heltidsanställda uppgick till knappt 61 000 personer 2009, fanns det över 930 000 ideellt arbetande personer, varav de flesta inom områdena rekreation och kultur. SCB kommer att presentera en rapport med uppföljande statistik . Europeiska unionens råd utsåg till Europaåret för frivilligarbete. Det finns i 94 miljoner frivilligarbetare, vilka utgör av alla européer . Europaåret för frivilligarbete 2011 skulle bl.a. verka för en miljö som främjar ideellt engagemang, samt för att stärka ideella organisationer och öka kvaliteten på ideella insatser. Europaåret för frivilligarbete sammanföll med FN:s tioårsjubileum av det Internationella året för frivilligarbete. I utsåg regeringen till att förbereda och administrera aktiviteterna . inkom med en rapport som bl.a. visade att ca 5 350 personer varit direkt involverade i arbetet med Frivilligåret i samarbete med , ofta i samband med redan befintliga konferenser eller seminarier över hela landet. Därutöver har många lokala organisationer arrangerat egna evenemang. Det största projektet för året var days , då arrangerade den utställning som turnerade genom hela . Ett tusental personer besökte utställningen då även 30 seminarier hölls. En politik för det civila samhället Genom beslut om politiken för det civila samhället har förutsättningar skapats för en helhetssyn på det civila samhället och dess villkor. Det civila samhället lyfts därmed fram som en egen sektor, vid sidan av den offentliga sektorn, marknaden och det enskilda hushållet.