prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — Regeringens bedömning: Anslaget för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem bör öka med totalt 20132016 för finansiering av universitets och högskolors forskning och forskarutbildning utifrån bedömning av kvalitet i samverkan med det omgivande samhället i termer av relevans och nyttiggörande. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Verket för innovationssystem bör ges i uppdrag att, i samråd med , för arbetsliv och socialvetenskap samt för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, utforma metoder och kriterier för bedömning av prestation och kvalitet i universitetens och högskolornas samverkan i termer av relevans och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap samt utifrån dessa genomföra en utlysning och i konkurrens mellan lärosäten fördela medel. Utredarens förslag i rapporten resurstilldelning för universitet och högskolor: Överensstämmer delvis med regeringens bedömning. I utredningen föreslås att ett pilotprojekt om nyttiggörande av forskningsresultat bör genomföras för att mäta påverkan genom att universitet och högskolor utifrån forskningsresultat tillkomna vid lärosätena rapporterar en sammanställning av fallstudier över forskningens externa påverkan. En sammanfattning av utredarens förslag finns i bilaga 18. Remissinstanserna: Många remissinstanser, t.ex. , , , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, i , och akademikers centralorganisation tillstyrker förslaget. Flera remissinstanser, såsom och , anser att andra möjligheter för att mäta samverkan och nyttiggörande bör undersökas vidare. Ett antal remissinstanser avstyrker förslaget, t.ex. som visserligen instämmer i behovet av ett pilotprojekt i fråga om samverkan men avstyrker att fördelning av resurser görs utifrån ett pilotprojekt. Skälen för regeringens bedömning: I regeringens proposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) förtydligades högskolans uppgift till att även inkludera nyttiggörande och samverkan som integrerade delar av högskolans huvuduppgifter forskning och utbildning. I 1 kap. 2 § i högskolelagen (1992:1434) föreskrivs nu att det i högskolornas uppgift ska ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan ska komma till nytta. För att forskning och utbildning effektivt ska bidra till samhällets utveckling och globala konkurrenskraft är universitets och högskolors samverkan med det omgivande samhället av stor betydelse. Universitet och högskolor agerar i allt högre grad som aktiva samverkans- och samarbetspartners med företag, offentlig sektor och organisationer. Hög kvalitet i samverkan med omvärlden är även en viktig aspekt för att uppnå kvalitet i forskning och utbildning. innebär det en utmaning att skapa en modell för att kunna göra rättvisande bedömningar av kvalitetsaspekterna i, och effekterna av, universitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället och i deras uppgift att verka för att forskningsbaserad kunskap ska komma till nytta. I likhet med utredaren anser regeringen därför att det inte är möjligt att låta samverkan i sig vara en integrerad del i dagens modell för fördelningen av direkta anslag för forskning och forskarutbildning. Vidare delar regeringen utredarens bedömning att hög kvalitet i nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och hög kvalitet i resultaten av samverkan i någon form bör premieras i samband med resurstilldelning. Genom indikatorn externa medel för forskning speglas en del av lärosätenas samverkan med det omgivande samhället i resursfördelningsmodellen. Regeringen bedömer dock att fallstudier av forskningens externa påverkan, såsom föreslås av utredaren, inte ensamt är tillräckligt för att återspegla lärosätenas samverkansförmåga och samspel med omvärlden. Samverkan kan också återspeglas genom att t.ex. studera olika typer av statistiska underlag eller andra data. Mot bakgrund av regeringens bedömning och remissinstansernas synpunkter bör därför Verket för innovationssystem ges i uppdrag att, i samråd med , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och för arbetsliv och socialvetenskap, utforma metoder och kriterier för bedömning av prestationen och kvaliteten i lärosätenas samverkan i termer av relevans och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och utifrån dessa genomföra en utlysning och fördela medel. Medlen bör fördelas till de lärosäten som efter ett ansökningsförfarande bedöms visa bäst kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande samhället. I uppdraget bör även ingå att ansvara för uppföljning och utvärdering av satsningen samt ett löpande utvecklingsarbete med syfte att förbättra och kvalitetssäkra statistik och metoder som tydligare kan visa på resultaten av samverkan och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Uppdraget anknyter till det uppdrag som bör ges till att utreda och lämna förslag som gör det möjligt att fördela anslag till universitet och högskolor innefattande kollegial bedömning av universitets och högskolors kvalitet och prestation i forskning inkluderande såväl vetenskapliga bedömningar som bedömning av dess relevans och nytta för samhället och som redovisas i avsnitt 6.2.4. Uppdraget anknyter också till det uppdrag som bör ges till Verket för innovationssystem, om lärosätenas strategiska arbete för samverkan och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och som redovisas i avsnitt 11.3.1. Anslaget för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem bör öka med totalt 20132016 för finansiering av universitets och högskolors forskning och 2012/13:30 forskarutbildning utifrån bedömning av kvalitet i samverkan med det omgivande samhället i termer av relevans och nyttiggörande. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. 6.4.1Internationell rekrytering av framstående forskare Regeringens bedömning: Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör öka med totalt 20132016 för internationell rekrytering av forskare som bedriver forskning av högsta kvalitet. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2015 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2016. Skälen för regeringens bedömning: Internationell rekrytering av de främsta forskarna görs i många länder, och de forskare som rekryteras erbjuds goda villkor för att flytta sin forskningsverksamhet. Bland annat arbetar aktivt med att rekrytera forskare som tilldelats bidrag från . har s.k. scouter i bl.a. för att rekrytera unga framstående forskare. arbetar målinriktat för att rekrytera framstående forskare till och öppnar nu sina finansieringsutlysningar för forskare i hela världen. Trots att svenska forskare har omfattande internationella samarbeten har generellt sett en låg internationell rekrytering av forskare jämfört med många konkurrentländer. Den låga nivån av internationell rekrytering jämfört med andra framstående forskningsländer är en tydlig brist i det svenska forskningssystemet. Detta gäller inte minst rekrytering av etablerade utländska forskare på hög nivå. Kontakter och utbyte på elitnivå är ytterst viktigt för att höja kvaliteten på forskningen. Sådana utbyten bör dock i större utsträckning än vad som är fallet också avse mer långvariga perioder och innefatta permanenta rekryteringar för att på så vis bli effektiva som kvalitetshöjare inom svensk forskning. Som ett led i arbetet med att stärka kvaliteten inom svensk forskning bör ett system skapas för internationell rekrytering till universitet och högskolor av de forskare som har störst potential för framtiden. Förutom att skapa generellt goda förutsättningar för högkvalitativ forskning vid svenska universitet och högskolor behöver möjligheterna ökas för att erbjuda långvarig och tillräcklig finansiering för särskilt framstående forskningsmiljöer som leds av särskilt inbjudna forskare. bör därför få medel för att inrätta ett program för rekrytering av internationellt framstående forskare för att dessa ska kunna flytta sin forskning till och till det aktuella lärosätet som Prop. 2012/13:30 ansöker om medlen för rekryteringen. bör samråda med för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt för arbetsliv och socialvetenskap när det gäller ansökningar inom rådens expertområden. Beroende på kostnader för olika vetenskapliga inriktningar är det rimligt att lärosäten ansöker om bidrag för rekrytering av internationellt framstående forskare med per rekrytering och år och finansierar övriga kostnader från andra källor. Varje rekryteringsstöd bör, inte minst för att vara attraktivt, normalt löpa under . Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör öka med totalt 20132016 för att finansiera programmet för internationell rekrytering av forskare som bedriver forskning av högsta kvalitet. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2015 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2016. bör särskilt bevaka att kvinnor och män ges lika möjligheter och förutsättningar att ta del av dessa forskningsmedel. 6.4.2Rekrytering av framstående yngre forskare 20132016 för finansiering av anställningar och forskningsmedel för framstående yngre forskare. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: och högskolor saknar en tydlig karriärväg för yngre forskare. villkoren och svårigheterna med att få långvarig anställning gör att många yngre forskare väljer att inte fortsätta en akademisk karriär. Många genomgår utbildning på forskarnivå, och förutsättningarna att efter en doktorsexamen få en s.k. postdoktoral anställning är relativt goda inom de flesta forskningsområden. Efter en postdoktoral period finns det däremot ofta sämre möjligheter till anställning för yngre forskare. Tjänster i detta stadium, s.k. meriteringsanställningar, som karriärmässigt ligger mellan postdoktoral anställning och tillsvidareanställning som framför allt lektor eller professor, är mycket få. högskoleförordningen (1993:400) möjligheter att anställa lärare på meriteringsanställningar, dock längst . De yngre forskarnas karriär hämmas av kortsiktig och Dessa yngre forskare har därigenom svårt att frigöra sig från tidigare handledare och etablerade forskningsgrupper för att bygga en självständig forskning. alltså tillräckligt stora forskningsanslag för yngre forskare så att dessa 2012/13:30 kan ges möjlighet att självständigt producera forskningsresultat som kan meritera dem till tillsvidareanställning som forskare vid ett svenskt lärosäte och därmed möjliggöra fortsatt forskarkarriär. bör få medel för finansiering av anställningar och forskningsprojekt för de allra främsta yngre forskarna i fasen efter deras postdoktorala forskningsperiod och efter en inledande meriteringsanställning. Härigenom får de en möjlighet att bygga en karriär som oberoende forskare. Framstående yngre forskare kan genom ett sådant program få stöd för lön till en fortsatt anställning som inledning till en tillsvidareanställning vid ett svenskt lärosäte. bör samråda med för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt för arbetsliv och socialvetenskap när det gäller ansökningar inom dessa råds expertområden. Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör därför öka med totalt 20132016 för finansiering av anställningar och forskningsmedel för framstående yngre forskare. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. bör avsätta minst lika stora resurser som de nya medlen för rekrytering av framstående yngre forskare. Av anslagen till bör därför användas för detta ändamål 2016. behöver också fortsätta och förstärka insatser för yngre forskare direkt efter postdoktoral tjänstgöring vid annat lärosäte. bör särskilt bevaka att kvinnor och män ges lika möjligheter och förutsättningar att ta del av det forskningsmedel som avsatts för framstående yngre forskare. 6.4.3Stöd till de mest framstående forskarna Den forskning i som tillhör den internationellt mest framstående har minskat under . I rapporten Den svenska produktionen av högt citerade vetenskapliga publikationer anges att andelen högst citerade forskare i är färre än i jämförbara länder (lilla rapportserie 1:2010). Det svenska systemet för forskningsfinansiering har inte gynnat långsiktigt risktagande i forskningsprojekt, eftersom finansieringsperioderna har varit korta och misslyckanden har riskerat att missgynna fortsatt karriär. Förutsättningarna för att bedriva sådan forskning behöver förbättras. bör ha program för att ge mycket goda förutsättningar för de mest framstående forskarna. Det ger också bättre incitament för att öka återväxten av framstående forskare. Ett program för internationell rekrytering av framstående forskare är en insats som regeringen vill prioritera. Men det är också angeläget att ge motsvarande goda förutsättningar för de mest framstående forskarna som redan är etablerade med sin forskning i . I linje med vad redan har initierat bör möjligheterna att kunna ägna sig åt långsiktig gränsöverskridande forskning med stor risk men med stor potential förbättras. bör därför få i uppdrag att inrätta ett särskilt program som riktas mot de mest framstående forskarna i , där forskare under normalt tilldelas forskningsbidrag som Prop. 2012/13:30 möjliggör forskning med hög risk och stor potential. Tillsammans med andra länder behöver skapa förutsättningar för hållbara lösningar på globala samhällsutmaningar såsom attraktiva livsmiljöer, demografisk förändring, globala hälsohot, hållbar råvaruförsörjning och biologisk mångfald, säker, trygg och hälsosam livsmedelsförsörjning, klimateffektiv och hållbar tillgång till energi, trygghet och säkerhet och global konkurrenskraft. Den globala efterfrågan på nya lösningar inom dessa områden är också framtidens tillväxtmarknader. Att leverera innovativa lösningar på dessa utmaningar kan därför också, utöver ökad livskvalitet och en mer hållbar utveckling, bidra till tillväxt och nya jobb. För att möta detta bedömer regeringen att ett nytt instrument, strategiska innovationsområden, bör användas. Regeringen vill på detta sätt lägga grunden för att nya, långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor, civilsamhälle och andra aktörer ska utvecklas. Dessa aktörer bör gemensamt utveckla långsiktiga strategier med syfte att bidra till att möta samhällsutmaningar. 7.1Strategiska innovationsområden ett nytt instrument för att möta samhällsutmaningar Regeringens bedömning: Av anslaget för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem bör medel användas för satsningar på utmaningsinriktade strategiska innovationsområden. Denna satsning bör öka med totalt 20132016. Verket för innovationssystem bör använda 2013, ytterligare 2014 och ytterligare 2015. Därmed beräknas anslagsnivå bli 2016. Av anslagen för forskning till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör användas för satsningar på strategiska innovationsområden . Av anslagen för forskning och samfinansierad forskning till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör användas för satsningar på strategiska innovationsområden . Skälen för regeringens bedömning: Forskningen i håller hög internationell kvalitet inom flera områden av relevans för globala I den senaste forsknings- och innovationspolitiska propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) presenterades en satsning på Utöver hög internationell kvalitet och en möjlighet att bli världsledande var även relevans för samhället ett av kriterierna för dessa satsningar. Satsningarna har generellt mottagits positivt, särskilt har de koncentrerade satsningar varit uppskattade. har dock framkommit synpunkter om behov av ökad samverkan med näringslivet och det omgivande samhället. Mot denna bakgrund är det regeringens bedömning att det behövs insatser i form av medel till ett instrument, strategiska innovationsområden, för att bl.a. förbättra förutsättningar för samverkan. Kunskapsutbyte och gemensamma processer för problemformulering mellan bl.a. företag och universitet och högskolor har visat sig bidra till ett effektivare nyttiggörande av forskningsresultat. forskningssamarbeten ökar också möjligheterna att artiklar publiceras svenska företag och högskolor visas att sampublikationer av näringsliv och lärosäten i många fall håller hög vetenskaplig kvalitet (2007). Regeringen gör bedömningen att förutsättningarna för att kunna bidra till att möta de globala samhällsutmaningarna behöver förbättras hos universitet och högskolor, forskningsinstitut, företag och andra delar av samhället genom utvecklad samverkan. Sådana insatser bör utformas så att en snabbare marknadsintroduktion av nya lösningar kan ske. I detta syfte bedömer regeringen att ett nytt instrument, strategiska innovationsområden, bör användas. Regeringen vill på detta sätt lägga grunden för att nya, långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor, civilsamhälle och andra aktörer utvecklas. användas inom en mängd olika områden. Det är inte regeringen som avgör utifrån vilka områden som kan bli aktuella utan detta bör avgöras utifrån gemensamma processer för problemformulering omfattande bl.a. företag, universitet, högskolor och forskningsinstitut. Samverkan i fråga om gemensamma forskningssatsningar mellan näringslivet och staten är viktig för att möta samhällsutmaningar, eftersom utmaningar ofta är komplexa och det då krävs att aktörer på olika nivåer med olika kunskap, kompetens och resurser samverkar om att utveckla lösningar. En viktig förutsättning för att ska ha möjlighet att framgångsrikt bidra till att möta samhällsutmaningar är forsknings- kompetens inom möjliggörande kunskapsområden (key enabling technologies), dvs. forskning med tillämpningar inom flera samhälls- Exempel på sådana möjliggörande kunskapsområden är bioteknik, nanoteknik, it och mjukvara samt tjänsteutveckling. satsningar på strategiska forskningsområden som regeringen presenterade i den tidigare forsknings- och innovationspropositionen 2008/09:50) utgör i flera fall just sådana kunskapsområden. Mot denna bakgrund bör Verket för innovationssystem ges i uppdrag att utforma utmaningsinriktade strategiska innovationsområden som med fördel kan vara flervetenskapliga. För satsningar som beskrivs i andra avsnitt i denna proposition (avsnitt 8.2.1, 8.2.2 och 8.2.3), dvs. på gruv-, mineral- och stålforskning, skogsråvaror och biomassa, nya material och biobaserade produkter för en biobaserad samhällsekonomi, och hållbart samhällsbyggande kan Verket för innovationssystem bidra med sin kompetens i fasen där olika konstellationer kan sammanföras. Verket för innovationssystem och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör ansvara för urval och uppföljning av de strategiska innovationsområdena. Centralt i utformandet av instrumentet strategiska innovationsområden är att användarna av forskningsresultaten aktivt kan involveras redan i problemformulerings- De strategiska innovationsområdena bör identifieras inom svenska styrkeområden utifrån ett syfte att bidra till att möta Grunden i dessa utmaningsdrivna satsningar bör utgöras av forskningsmiljöer med hög kvalitet och konstellationer av företag eller offentliga verksamheter som tillsammans utgör en grund för innovation. Exempelvis kan offentliga verksamheter driva utvecklingen av nya lösningar som har utvecklats från forskningsresultat genom att vara en kravställande kund mot företag och andra leverantörer. från näringsliv och offentlig verksamhet bör vara en förutsättning för deltagande i satsningar på strategiska innovationsområden. Insatserna bör utformas så att det finns möjlighet att ompröva inriktning och struktur på insatserna allt eftersom för att möta nya utmaningar i samhället. Lärdomar dragna av svenska och internationella erfarenheter och av dialoger med berörda parter som näringsliv, offentlig sektor och forskningssamhälle bör löpande integreras i arbetet. För att bidra till att successivt utveckla insatserna bör återkommande uppföljning av de strategiska innovationsområdena genomföras. Dessutom bör en eller flera utvärderingar av effekter, både i termer av uppnådda resultat och av effekter på samverkansmönster mellan aktörer, på medellång och genomföras. beslutar själva om vilka aktörer som ska tilldelas medel och om den tidsram som bidragen bör ges, beroende på resultaten av uppföljningar Sammanfattningsvis bör de projekt som tilldelas medel för strategiska innovationsområden utgå från samhällsutmaningar, hålla hög vetenskaplig kvalitet, ha inslag av medfinansiering och kunna påvisa ny eller områdesöverskridande samverkan. Av anslaget för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem bör därför medel användas för satsningar på Denna satsning bör öka med totalt använda 2013, ytterligare 2014 och ytterligare 2015. bli 2016 för denna satsning. Av anslagen för forskning och för forskning och samfinansierad forskning till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör användas för strategiska Inom anslaget för forskning bör forskning och samfinansierad forskning bör användas för satsningar på strategiska innovationsområden från och med Särskilda medel bör avsättas även för strategiska innovationsområden till för 20132016, vilket presenteras i propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt 8Strategisk forskning för näringsliv och samhälle Det finns för vissa områden stora behov i samhället och i näringslivet av avancerad kunskap och forskningskompetens och det kan då finnas anledning att från statens sida göra riktade satsningar. Inom sådana områden behöver det finnas långsiktig kunskapsuppbyggnad vid universitet och högskolor och i andra sektorer av samhället. Vidare behövs en kraftsamling inom områden där det finns speciellt goda möjligheter att bedriva forskning av hög kvalitet och där riktad finansiering ytterligare kan stärka kvaliteten. Regeringen menar att det finns skäl att nu gå vidare med ytterligare insatser för att forskning och innovation ska kunna spela en viktig roll för utvecklingen av samhället och näringslivet. Möjligheten till flervetenskaplig forskning bör vid behov kunna beaktas. Det handlar om olika insatser för att möta samhällsutmaningar. För det första, strategiska innovationsområden, som redovisas avsnitt 7. För det andra, fler forskningssatsningar på forskning inom områden av särskild betydelse för näringslivet och samhället. För det tredje, insatser inom ytterligare några prioriterade forskningsområden. Ett område som regeringen särskilt vill framhäva är livsvetenskap som är av betydelse både för näringslivet och för medborgare och samhället i stort. Inom detta område presenterar regeringen en rad åtgärder som beskrivs närmare i avsnitt 9. I den föregående forsknings- och innovationsproposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) gjordes satsningar på 24 strategiska forskningsområden. Av den totala anslagsökning på som presenterades i propositionen avsattes långsiktigt för dessa områden. Syftet med de strategiska forskningsområdena är att åstadkomma en tillräcklig och långsiktig kraftsamling inom områden med stor samhällsrelevans där forskningen håller hög internationell kvalitet. Betydande resurser möjliggör prioriteringar och ökar risktagande. ska satsningen stärka kvaliteten på svensk forskning och svenskt näringslivs internationella konkurrenskraft. Forskningsfinansiärerna valde efter ansökan från universitet och Prop. 2012/13:30 högskolor ut de forskningsprogram som höll högst kvalitet och som hade bäst potential att bli världsledande.