prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — svenska medel får svenska aktörer dels tillgång till europeiska medel, dels tillgång till forskningsresultat som är mångfaldigt större än Ambitionen måste enligt regeringens mening vara ett fortsatt högt deltagande av svenska forskare, företag, institut och andra aktörer även under Horisont 2020. Det europeiska samarbetet bidrar med finansiering, skapar nätverk, ökar kvaliteten och bidrar till att skapa en kritisk massa inom prioriterade områden samt leder till samhällseffekter i form av ekonomisk tillväxt och lösningar på gemensamma samhällsutmaningar. Att historiskt sett haft ett högt deltagande är ingen garanti för Det krävs därför olika typer av insatser på nationell I förhållande till landets storlek har en stor forskningsbredd inom olika områden och sektorer. relevans för svenska intressen blir på grund av denna kompetensbredd Eftersom andelen partnerskapsprogram har ökat och förväntas fortsätta att öka, krävs att resurser finns för svenskt deltagande. för deltagande i dessa program. innovationssystem är den finansiär som fördelar huvuddelen av dessa De nuvarande programmen förväntas bli förlängda, och förslag om ett stort antal nya program förväntas från under Om som medlemsstat inte deltar i dessa program, tillåts inte svenska aktörer delta och man hamnar utanför de samarbeten Inom vissa forskningsområden skulle detta riskera att få negativa konsekvenser för kvalitet och konkurrenskraft eftersom EU- finansiering troligen inte kommer att finnas tillgänglig i så fall. Regeringen bedömer därför att ytterligare bör avsättas för att säkra svenskt deltagande i partnerskapsprogram under Anslaget för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem bör därför öka med 2014 och anslagsnivån bli 2016. Medlen bör användas som näringar och samhällsbyggande, för arbetsliv och Prop. 2012/13:30 socialvetenskap, Rymdstyrelsen och ) medverkan i europeiska partnerskapsprogram. Det krävs ett utvecklat policyarbete för det svenska deltagandet inom ramprogrammet och i partnerskapsprogram. En särskild samordningsfunktion bör därför finnas vid Verket för innovationssystem finansierad inom dess nuvarande förvaltningsanslag som i samverkan med övriga forskningsfinansiärer ska underlätta prioritering av deltagandet i partnerskapsprogrammen, samordna och förstärka det strategiska och proaktiva arbetet inom det europeiska forskningssamarbetet samt verka för synergier mellan EU-satsningar och nationella satsningar inom forskning och innovation. Samordningsfunktionen bör även följa och analysera utvecklingen av det europeiska forskningsområdet. Samordningsfunktionen bör ta fram rekommendationer för regeringens beslut om deltagande inom vissa typer av partnerskap. Det är viktigt med en hög kvalitet på dessa underlag så att rätt prioriteringar kan göras. Samordningsfunktionen bör i sitt arbete föra dialog med relevanta aktörer och aktörsgrupper på nationell och regional nivå. Kopplat till samordningsfunktionen bör det finnas ett sekretariat vid Verket för innovationssystem som gör analyser, tar fram underlag m.m. Översyn av den nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete Efter att ha aviserats i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) avvecklades rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete. I stället inrättades ett sekretariat vid Verket för innovationssystem som hanterar dessa frågor. som förflutit har EU-samarbetet fått en ökad betydelse för svensk forskning och innovation i såväl monetära som kvalitativa termer. Forskningssamarbetet inom EU står för förändringar, inte minst i form av ett nytt och förändrat ramprogram för perioden 20142020, men även i form av ett utvecklat europeiskt forskningsområde. Regeringens bedömning är att den nationella organisationen bör vara väl anpassad till de förändringar som skett och kommer att ske. Inte minst är det viktigt att organisationen kan verka för ett fortsatt högt och kvalitativt deltagande i ramprogrammen. Den samordningsfunktion som nämns ovan är ett exempel på en anpassning som det finns behov av, men även andra förändringar kan vara motiverade. Det är även viktigt att effektivt utnyttja de finansieringsmöjligheter av forskning och innovation som finns inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik. I syftet att den nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete ska fungera på bästa möjliga sätt bedömer därför regeringen att organisationen bör bli föremål för en översyn. Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum Joint () bedriver verksamhet inom . Det grundläggande uppdraget är att vara en vetenskaplig och teknisk 2012/13:30 resurs för Europeiska kommissionen. Även om JRC är en del av Europeiska kommissionen finns det ett oberoende i det vetenskapliga och tekniska underlag som JRC tar fram. Den formella formuleringen av uppdraget är att tillhandahålla kunddrivet vetenskapligt och tekniskt stöd för att utforma, utveckla, genomföra och övervaka Europeiska unionens politik. JRC fokuserar på ett antal av de politikområden som är av betydelse på europeisk nivå, t.ex. miljö och hållbar utveckling, jordbruk och livsmedel, energi, hälsa och konsumentskydd samt säkerhet för medborgaren. Delar av JRC har sitt ursprung i samarbetet i Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom), varför en del av JRC är fokuserat mot kärnenergifrågor, exempelvis säkerhet kring kärnkraft och transport av radioaktivt material. Under det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling samt Euratoms ramprogram för forskning och utbildning är JRC:s fleråriga program inriktat på fem policyområden. Dessa är Välfärd och tillväxt i kunskapssamhället, Solidaritet och hållbart utnyttjande av resurser, Säkerhet och frihet, som partner i världen samt Euratomprogrammet. Den totala budgeten för JRC uppgår under sjunde ramprogrammet till . I finns samarbete mellan JRC och forskare vid svenska myndigheter, organisationer och universitet och högskolor på en rad områden, bl.a. inom luftkvalitet, utsläpp, miljöforskning, markanvändning, landskapsvetenskap och utveckling av landsbygden, geografiska informationssystem, skogliga ekosystem i , övervakningssystem vid sjögränserna, trådlös kommunikation, områdesövervakning, harmonisering av testmetoder, isotopiska specifika mätmetoder, riskbedömning av kemikalier, nanoteknik, nanomaterial i byggnader, förnybar energi och teknik med låga koldioxidutsläpp. JRC:s svenska partnersamarbeten har huvudsakligen etablerats genom projekt under ramprogrammen för forskning, vetenskapliga nätverk och samarbetsavtal. Totalt uppgår antalet samarbeten till ett hundratal, varav samarbetet inom ramprogramsprojekt utgör ungefär hälften. För att ta tillvara den kompetens som finns inom JRC har Verket för innovationssystem till uppgift att vara nationell kontaktpunkt för organisationen. Verket för innovationssystem har till uppgift att informera och göra JRC:s verksamhet mer känd i exempelvis genom att ta initiativ till att informera unga forskare och forskarstuderande i om de möjligheter som JRC-instituten kan erbjuda till vistelser och kompetensuppbyggnad inom de områden där JRC är aktivt och har särskild, ibland unik, kompetens. Dessa insatser är viktiga för att svensk forskning i större utsträckning ska kunna öka samarbete med och utnyttjande av JRC. Regeringens bedömning: bör finansiera sin del av de ökade kostnaderna för den internationella termonukleära experimentreaktorn Skälen för regeringens bedömning: Den internationella Prop. 2012/13:30 termonukleära experimentreaktorn (International Thermonuclear Experimental Reactor, ITER) är ett stort internationellt forskningsprojekt som syftar till att visa att kärnfusion kan utnyttjas som energikälla. EU står som värd för projektet. Övriga deltagare är , , , , och . Kostnaden för har överskridit de ursprungliga beräkningarna, vilket innebär ett underskott på för den del som faller under EU:s ansvar. Regeringen har verkat för att en så stor andel som möjligt av dessa kostnadsökningar skulle finansieras genom omfördelning inom EU-budgeten. Utfallet av förhandlingarna mellan Europeiska unionens råd och när det gäller budget resulterade dock i en delvis annan lösning där även EU-budgetens s.k. marginaler används. Det kommer att leda till ökade utgifter på EU-budgeten och därmed till en ökad EU-avgift för . Denna del uppgår till och redovisas under utgiftsområde 27 i budgetpropositionen . Regeringens bedömning: , , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Verket för innovationssystem samt bör i ökad utsträckning delta i och samverka i fråga om genomförandet av de forskningssamarbeten som blir en följd av samarbeten med de länder som har slutit bilaterala avtal eller överenskommelser med. Skälen för regeringens bedömning: Flera av de snabbt växande ekonomierna, inte minst i södra och östra , gör stora och långsiktiga investeringar i forskning, utveckling och innovation. och satsar stort på forskning inom naturvetenskap och teknik som underlag till framväxten av en högteknologisk och kunskapsintensiv industri. De gör även stora innovationsrelaterade satsningar. Det är viktigt att svenska aktörer inom forskning och innovation deltar i den utvecklingen och utökar sina samarbeten med dessa länder för att få tillgång till nätverk och ny vetenskapligt baserad kunskap, relaterad forskningsinfrastruktur samt för att få nya möjligheter till innovation. Sådana samarbeten har även stor strategisk betydelse för att öka kvaliteten i svensk forskning och stärka svensk konkurrenskraft och hållbar tillväxt. Utöver och gör bl.a. , och stora satsningar. ökar sina investeringar i forskning för att möta denna konkurrens. Fortsatt samarbete med , men även , är viktigt. har, trots svag tillväxt i ekonomin och kostnaderna för återuppbyggnad efter jordbävningen och efterföljande , strävat efter att vidmakthålla eller något öka sina satsningar på strategiskt viktiga forskningsområden. Utöver forsknings- och innovationssamarbete med högt industrialiserade länder och med länder som kombinerar stark tillväxt med växande investeringar i forskning och innovationer, är det 2012/13:30 även långsiktigt viktigt att utveckla samarbete med länder med goda förutsättningar att utvecklas i sådan riktning. Mot denna bakgrund bör forskningsfinansiärerna , , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Verket för innovationssystem samt i ökad utsträckning delta i och samverka i genomförandet av de forskningssamarbeten som blir en följd av samarbeten med de länder där har slutit bilaterala avtal eller överenskommelser. 15.2.1Strategi för internationellt samarbete inom forskning och forskningsbaserad innovation Den internationella dimensionen i svensk forskning och innovation vid universitet och högskolor, institut, myndigheter och näringsliv är av så stor omfattning och vital betydelse att regeringen tydligt måste förhålla sig till den. Globaliseringen innebär bl.a. att länder och regioner konkurrerar allt hårdare om de globala kunskapsresurserna. Vetenskap och teknik är för många länder nyckeltillgångar för att stödja ekonomisk tillväxt, människors välfärd och en hållbar samhällsutveckling. Många av nutidens utmaningar måste mötas med ett internationellt perspektiv, och internationaliseringen av forskning och innovation kräver ett aktivt strategiskt förhållningssätt. Framväxten av starka forsknings- och innovationsmiljöer och långsiktiga nationella investeringar i forskning och innovation med stöd i politiska beslutade riktlinjer i såväl de etablerade forskningsnationerna som i länder med stark tillväxt, kräver insikt, engagemang och åtgärder på nationell svensk nivå. Den snabba ekonomiska utvecklingen inte minst i leder till ett ökat utbud av och efterfrågan på kunskap och innovation, vilket gör att de redan industrialiserade ländernas globala dominans i detta avseende urholkas. För att skapa gynnsammast möjliga betingelser för att svenska forsknings- och innovationsaktörer vid universitet och högskolor, institut, offentlig sektor och näringsliv ska kunna samarbeta med viktiga aktörer i strategiskt betydelsefulla länder, krävs det tydliga strategiska utgångspunkter för prioriteringar av begränsade resurser. Sådana utgångspunkter har saknats. Internationalisering innefattar såväl forsknings- och innovationssamarbete som ökad närvaro och synlighet av och framgång för svensk forskning och innovation i utländska miljöer. nödvändigt för utvecklingen av svensk forskning och därmed även för statliga myndigheter att svenska forskningsutförare har en etablerad och stabil relation med de bästa forskningsaktörerna i världen, med berörda myndigheter i de länder som det är frågan om och med relevanta Framgång på detta område gagnar även För att ska få optimal tillgång till internationell kunskapsutveckling behövs det därför en internationell strategi i forskningspolitiken som stöd för prioriteringar av internationellt samarbete inom forskning och innovation. Behovet av en strategi angavs redan i den föregående forsknings- och Prop. 2008/09:50, 2008/09:UbU4, 2008/09:160). strategi för internationellt samarbete inom forskning och forskningsbaserad innovation har beslutats av regeringen (U2012/4853/F). Syftet med den internationella strategin är att bidra till att förverkliga de forskningspolitiska målen genom att ge långsiktig vägledning för såväl politiska som operativa beslut. Strategin ska främja kvalitetsdrivande internationalisering av svensk forskning, tillgång på vetenskapligt baserad kunskap, samhällets utveckling samt förmåga att stärka innovation, konkurrenskraft och hållbar tillväxt och därmed bidra till människors välfärd och en hållbar samhällsutveckling. I strategin framhålls att de forskningspolitiska målen främjas också genom det internationella samarbetet inom forskning och forskningsbaserad innovation. I strategin formuleras ett antal operativa mål som syftar till att förverkliga de forskningspolitiska målen, t.ex. att är känt, attraktivt och konkurrenskraftigt som arbetsplats för utländska forskare, att svenska universitet och högskolor och institut är aktiva partners i den internationella forskningsgemenskapen och att samarbeten bidrar till att öka det svenska näringslivets möjligheter på utländska marknader. Den internationella strategin konkretiseras främst genom understrategier för samarbete med specifika länder eller regioner. Understrategierna bör tas fram i samarbete med berörda myndigheter. En viktig utgångspunkt för valet av understrategier är de bilaterala avtal om forsknings- och innovationssamarbete som har ingått med enskilda länder. Regeringen kommer att i dialog med de forskningsfinansierande myndigheterna följa upp det fortsatta arbetet med strategins implementering. Utvecklingen av forskningspolitiken och för de relevanta delar av innovationspolitiken sker i ljuset av vår förståelse av hur excellent forskningsbaserad kunskap skapas, hur den nyttiggörs i samhälle och näringsliv, framtidens kunskapsbehov samt av hur andra länder utformar Den analysprocess som utgör en grund för en effektiv forsknings- och innovationspolitik handlar i hög grad om att institutionalisera ett lärande i utformningen av politiken att kontinuerligt lära sig av tidigare gjorda insatser, liksom av olika aspekter av insatser gjorda i andra länder eller på andra politikområden. Eftersom nyttiggörandet påverkas av faktorer som i sin tur är beroende av många olika politikområden, blir effekterna av detta lärande störst när det sker gemensamt över politikområden. Utformningen av en lärande politik för forskning har därför ett samband med utvecklingen av samordningen av politiken för ökad innovation. 2012/13:30 En effektiv och innovativ forsknings- och innovationspolitik förutsätter en utveckling av politiken som bygger på tidigare erfarenheter av olika insatser såväl inom politikområdet som inom andra områden och i andra länder. Särskilt viktigt är det att se på helheten i effekterna av politiken inom många politikområden. Utformningen av innovationspolitiken bör därför ses i ett större sammanhang. Lärande politik för ökad innovation bör utvecklas på följande sätt: Analyser av framtida kunskapsbehov eller av utvecklingen av olika samhällsutmaningar. Handlar om att, genom en process som involverar många olika aktörer, tydliggöra en bild av framtida utmaningar som kan ligga till grund för prioriteringar och strategiska vägval. Ett exempel på sådana analyser var de framsynsprocesser som genomfördes i . Syftar till att följa utvecklingen i andra länder och regioner för att dels kunna utveckla strategiska och konkurrenskraftiga insatser, dels hämta inspiration och lärdomar för olika typer av insatser som är motiverade genom andra analyser. Det är angeläget att erfarenheterna som gjorts i andra länder eller regioner sätts in i ett svenskt sammanhang om de ska ligga till grund för politikutveckling i . Utveckling av statistik och indikatorer. Utgör en viktig del av en lärande politik för innovation. De indikatorer som används för att förstå utvecklingen av innovationsförmågan och innovationsaktiviteter har i hög grad utvecklats ur statistiken för forskning och utveckling. En viktig uppgift inom statistikutvecklingen framöver är därför att komplettera dessa indikatorer med sätt att mäta och förstå andra kategorier av innovationsaktiviteter, inte minst genom att samla data om andra sorters investeringar i immateriella tillgångar än forskning och utveckling. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla statistiken för forskning och innovation, bl.a. med koppling till den agenda för mätning som och utveckling () formulerat som en del av sin innovationsstrategi (The Innovation Strategy: Getting a Head Start on Tomorrow []; Measuring Innovation: a New Perspective, , 2010 [05946-7]). Handlar om att kontinuerligt följa och granska förd politik för att möjliggöra kontroll av att politiken svarar mot målsättningen och tidsplanen. I fråga om uppföljning publiceras i t.ex. en årlig innovationsrapport (Innovation Report) som innehåller en redogörelse för utvecklingen av ett antal indikatorer på innovationsaktiviteter och innovationsförmåga. Utvärdering av externa granskare. Görs för att bedöma om målen för vissa insatser eller en förd politik uppnås eller har uppnåtts, och för att kunna korrigera eller stärka insatser inom ett visst område eller i ett mer övergripande perspektiv. Under 20112012 har regeringen gett i uppdrag att genomföra en utvärdering av den svenska innovationspolitiken (N2011/4060/FIN). Handlar om att beskriva och förstå de övergripande Prop. 2012/13:30 och långsiktiga effekterna på samhällsnivå som en förd politik bidrar Forskning om innovationsprocesser och andra former av nyttiggörande, innovationers bidrag till välfärd och tillväxt samt om utformning och effekter av politiska insatser på dessa områden. I denna proposition presenteras flera riktade satsningar, på livsvetenskap, strategiska innovationsområden och forskning för näringsliv och samhälle. Regeringen avser att följa upp och utvärdera dessa olika insatser som har presenterats i propositionen, för att få underlag inför kommande propositioner. Det systematiska lärandet i utformningen och genomförandet av innovationspolitiken bör öka. Detta bör ske genom satsningar på bl.a. ökad excellens och ökat nyttiggörande av forskning. Förslag till lag om ändring av högskolelagen (1992:1434) 2§ Staten ska som huvudman anordna högskolor för 1.utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet, och 2.forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. I högskolornas uppgift ska det ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Vad som i fortsättningen sägs om forskning avser även konstnärlig forskning, om inte något annat anges särskilt. I paragrafen anges universitetens och högskolornas uppgifter. Ändringen i första stycket 2 innebär att begreppet konstnärlig forskning förs in och begreppet konstnärligt utvecklingsarbete utgår. Som en följd av detta utgår ordet annat före begreppet utvecklingsarbete. Detta innebär att verksamhet som benämns konstnärligt utvecklingsarbete omfattas av konstnärlig forskning och utvecklingsarbete. Den konstnärliga verksamhet som inte är konstnärlig forskning men som beskrivs som konstnärligt utvecklingsarbete omfattas i stället av begreppet utvecklingsarbete. I tredje stycket görs ett tillägg om att vad som i fortsättningen sägs om forskning i högskolelagen avser även konstnärlig forskning, om inte något annat anges särskilt. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.2.1. 2012/13:30 4 § Verksamheten ska avpassas så att en hög kvalitet nås i utbildningen och forskningen. De tillgängliga resurserna ska utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten. Kvalitetsarbetet är en gemensam angelägenhet för högskolornas personal och studenterna. I paragrafen anges krav på kvalitet i högskolornas verksamhet. Ändringen i första stycket är en följd av att begreppet konstnärligt utvecklingsarbete utgår ur högskolelagen. Ändringarna i övrigt är endast språkliga och innebär inte någon ändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.2.1. 6 § Beslut ska fattas av personer med vetenskaplig eller konstnärlig kompetens, om besluten kräver en bedömning av 1.uppläggning, genomförande av eller kvalitet i utbildningen, eller 2.organisation av eller kvalitet i forskningen. Om den bedömning som avses i första stycket ska göras av en grupp av personer, ska majoriteten av personerna i gruppen ha vetenskaplig eller konstnärlig kompetens. Styrelsen får dock besluta att en sådan majoritet inte behövs om det finns särskilda skäl. Paragrafen innehåller bestämmelser om att beslut inom en högskola i vissa fall ska fattas av personer med vetenskaplig eller konstnärlig kompetens. Ändringen i första stycket 2 är en följd av att begreppet konstnärligt utvecklingsarbete utgår ur författningen. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.2.1. 1 § I en lärares arbetsuppgifter får det ingå att ha hand om utbildning eller forskning samt administrativt arbete. Till en lärares uppgifter hör också att följa utvecklingen inom det egna ämnesområdet och den samhällsutveckling i övrigt som har betydelse för lärarens arbete vid högskolan. I paragrafen finns det bestämmelser om lärares arbetsuppgifter. Ändringen är en följd av att begreppet konstnärligt utvecklingsarbete utgår ur författningen. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.2.1. Denna lag träder i kraft . Lagen träder i kraft . Sammanfattning av slutbetänkandet Klinisk forskning Ett lyft för sjukvården (SOU 2009:43) Utredningen av den kliniska forskningen inledde sitt arbete . Ett delbetänkande Världsklass! Åtgärdsplan för den kliniska forskningen (SOU 2008:7) avlämnades . I delbetänkande har utredningen beskrivit den kliniska forskningens förutsättningar samt lämnat förslag till åtgärdsplan. Åtgärdsplanen omfattar följande områden: uppföljning och prioritering, rekrytering och karriär, infrastruktur samt forskningens hälsoperspektiv och implementering. Forskningspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) knöt an till flera av utredningens åtgärdsförslag och det finns nu möjlighet att dessa genomförs via de ökade ekonomiska ramar som tilldelats universiteten och forskningsråden. Flera utmaningar återstår för att återge svensk klinisk forskning och därmed också hälso- och sjukvården den framskjutna position som den har haft. Detta framgår inte minst av den internationella utvärdering som utredningen gjort tillsammans med och . Med stöd av denna lämnar utredningen nu nya förslag vilka tillsammans med åtgärdsplanen ska ses som utredningens samlade åtgärdspaket för att stärka den kliniska forskningen. Den kliniska forskningen i står inför en generationsväxling. förväntas 250 forskarutbildade läkare att gå i pension. Detta gäller också andra vårdprofessioner.