prop · GZ03136 · 2012-04-16 00:00:00 — 4.5Saldopåverkande och icke saldopåverkande skatteutgifter Flertalet skatteutgifter påverkar det offentliga budgetsaldot genom att minska skatte- intäkterna. Dessa skatteutgifter klassas som saldopåverkande och redovisas både netto- och bruttoberäknade. En del skatteutgifter påverkar inte budget- saldot. Enligt för inkomstbeskattning ska offentliga transfereringar utgöra skatte- pliktig inkomst. Detta innebär att skatte- befrielsen av vissa transfereringar definieras som skatteutgift. Exempel på skattefria transfereringar är barnbidrag och bostads- tillägg för pensionärer. Skatteutgiften utgörs i dessa fall av den höjning av transfereringen som skulle behöva göras om den skattebeläggs för att få samma storlek på transfereringen efter skatt, som den skattefria transfereringen. Höjningen av transfereringen ökar de offentliga utgifterna, men ökar skatteintäkterna med samma belopp. Budgetsaldot påverkas således inte. Skattebefrielsen av vissa transfereringar klassificeras därför som icke saldopåverkande skatteutgifter. För de icke saldopåverkande skatte- utgifterna beräknas endast ett bruttobelopp, som visar hur mycket utgifterna för den ifrågavarande transfereringen skulle behöva höjas om transfereringen var föremål för beskattning. I detta avsnitt anges vilka skatteutgifter som tillkommit sedan föregående år. Andra förändringar av större betydelse tas också upp. Därtill, i avsnitt 5.2, kommenteras de största skatteutgifterna inom respektive skatteslag. gäller nedsatt mervärdesskatt till för restaurang- och cateringtjänser. också möjlighet för skattskyldiga att få skattereduktion för gåvor under vissa förutsättningar (67 kap. 2026 §§ IL). I årets skrivelse redovisas även den skatteutgift som uppstår då alkolås i fordon undantas från den extrautrustning som höjer förmånsvärdet. I årets skrivelse har några poster tillkommit som en följd av att redovisningen gjorts mer detaljerad. I fortsättningen särredovisas fastighetsskatten på industri- respektive elproduktionsenheter, i stället för att som tidigare redovisas tillsammans. Nytt är också att den nedsatta fastighetsavgiften vid nybyggnation särredovisas för småhus, hyreshus och ägarlägenheter. I tidigare års skrivelser inkluderades den nedsatta fastighetsavgiften vid nybyggnation i skatteutgiftsposterna Avkastning eget hem och Avkastning bostadsrättsfastighet. Några skatteutgifter har upphört . Det gäller den nedsatta avkastningsskatten på kapitalförsäkringar, den differentierade energiskatten för fossila bränslen för uppvärmning, koldioxidskatte- befrielsen för inrikes luftfart samt jämställd- hetsbonusen (den sistnämnda redovisas på budgetens utgiftssida). För förväntas de totala saldopåverkande skatteutgifterna uppgå till netto och brutto. När det gäller skattesanktioner förväntas dessa uppgå till netto och brutto. Uppgifter om den samlade omfattningen bör dock, av skäl som anförts i avsnitt 2, tolkas med försiktighet. Den största skatteutgiften inom tjänste- inkomstbeskattningen är avdrag för resor till och från arbetet, som för beräknas uppgå till ca netto och brutto. Den största skatteutgiften inom kapitalin- komstbeskattningen är avkastning på eget hem och bostadsrätt. För bedöms skatteutgiften uppgå till netto vilket motsvarar brutto. 5.2.2Indirekt skatt på förvärvsinkomster Bland de skatteutgifter som rör socialavgifter är nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt den största. beräknas skatteutgiften uppgå till netto och brutto. Den största skatteutgiften inom mervärdes- skatteområdet uppstår genom den reducerade skattesatsen för livsmedel. beräknas denna skatteutgift uppgå till netto och brutto. Inom punktskatteområdet ger nedsatt energi- skatt för elförbrukning inom industrin upphov till skatteutgifter motsvarande netto och brutto . En skattereduktion minskar den slutliga skatten genom avräkning mot statlig inkomst- skatt, inkomstskatt, inkomst av näringsverksamhet, statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift. Skattereduk- tionerna beräknas sammanlagt uppgå till netto och brutto . Den enskilt största skatteutgiften är skattereduktion för ROT-arbeten som beräknas uppgå till netto och brutto. Det finns ett antal stöd som efter beviljande tillgodoförs mottagaren genom kreditering på skattekontot. Den största skatteutgiften avser stöd för nystartsjobb vilken beräknas uppgå till netto och brutto. Den största enskilda skattesanktionen uppgår till netto och brutto och avser socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete. på fördelningen av tillgångar bedömningen utgår från. En vanligt förekommande för- enkling är att en åtgärd antas leda till ökad välfärd om vinsterna för dem som vinner på en 5.3Icke saldopåverkande skatteutgifter regelförändring kan kompensera förlusterna De icke saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här beräknas för uppgå till brutto. 6Skatteutgifter och samhällsekonomisk effektivitet om enhetlig beskattning innebär att ingen hänsyn tas till de motiv som ligger bakom en skatteutgift. Det kan medföra att alla avvikelser, oavsett syfte, tolkas som samhällsekonomiskt ineffektiva skatteutgifter. En del skatteutgifter kan emellertid bidra till en förbättrad samhällsekonomisk effektivitet. I avsnitt 6.1 beskrivs vad som menas med begreppet samhällsekonomisk effektivitet. Vidare diskuteras möjligheterna att bedöma olika skatteutgifter utifrån deras bidrag till samhällsekonomisk effektivitet. I avsnitt 6.2 ges en kort sammanfattning av tidigare års analyser av enskilda skatteutgifter. Samhällsekonomisk effektivitet innebär att samhällets resurser används för att skapa så hög välfärd i samhället som möjligt. Marknadsmisslyckanden, i form av exempelvis externa effekter när en ekonomisk transak- tion påverkar en tredje part och skattekilar mellan konsument- och producentpriser, snedvrider resursallokeringen i samhället. Snedvridningen leder till en ineffektiv resursallokering så kallade dödviktsförluster uppstår. En annan resursallokering skulle kunna leda till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet. Det kan därför vara samhälls- ekonomiskt motiverat med avvikelser från enhetlig beskattning om de förbättrar effektiviteten och därmed välfärden i sam- hället. Enhetlig beskattning leder i dessa fall till en välfärdsförlust. En viktig fråga är således om en skatteutgift kan anses förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten och därmed välfärden. Hur en skatteutgift påverkar välfärden är beroende på vilken värdegrund t.ex. vilken vikt som läggs för dem som förlorar på den. Vinnarna av en skatteutgift är typiskt de som agerar på den aktuella marknaden, tillhör målgruppen för åtgärden eller påverkas av den externa effekt som internaliseras. Förlorarna kan vara svåra att identifiera då effekterna av en förändrad resursallokering kan vara vitt spridda i ekonomin. Förutom den offentliga sektorn, som förlorar skatteintäkter, är de troliga förlorarna de som agerar på närliggande mark- nader, tillhör en likartad eller konkurrerande målgrupp eller bidrar till den externa effekten. Det demokratiska beslutssystemet måste värdera förändringen och anse att den nya för- delningen är acceptabel. Utifrån ekonomisk teori har identifierats ett antal indikatorer på hur en skatteutgift kan förbättra den samhällsekonomiska effekt- iviteten. Dessa indikatorer är att: dödviktsförluster, dvs. snedvridning av resursallokeringen, minskar, eller negativa (positiva) externa effekter minskar (ökar). Även om det vore önskvärt att göra en kvantitativ bedömning av en skatteutgifts bidrag till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet är detta oftast inte praktiskt möjligt då det ställer stora krav på data och metod. En kvalitativ bedömning går dock oftast att göra. 6.2Tidigare års analyser av enskilda skatteutgifter Tidigare års redovisning av skatteutgifter har innehållit analyser av nedsättningen av socialavgifter för unga (2010) samt olika nedsättningar av koldioxidskatten (2010 och 2011). Dessa sammanfattas nedan. 6.2.1Nedsättning av socialavgifter för unga Socialavgifter skapar en skattekil som utgörs av skillnaden mellan det som arbetsgivaren betalar för arbete och den ersättning som arbetstagaren får. Detta medför dödvikts- förluster och därmed uppstår en välfärds- Det medför också att färre personer arbetar än som skulle vara fallet utan avgifter. En nedsättning av socialavgifter för unga minskar skattekilen på ungas arbete. På kort sikt leder detta sannolikt till att fler ungdomar anställs och att resurser överförs till arbetsgivarna då de betalar mindre sociala avgifter. På lång sikt kan det antas att resurserna förs över till ungdomarna då nedsättningen leder till att ungas löner justeras upp. Unga är ofta mer känsliga för löneförändringar än en genomsnittlig arbetstagare. Detta medför att arbetsutbudet kan förväntas öka mer bland unga än för andra åldersgrupper vid lika stora löneökningar. Nedsättningen av socialavgifter för unga kan således förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten. Det finns dock även motverkande effekter. Till exempel minskar den offentliga sektorns skatteintäkter och de möjliga mottagarna av dessa skatteintäkter i form av exempelvis transfereringar förlorar på nedsättningen. Vidare ökar kostnaden för äldre arbetskraft relativt ung arbetskraft, vilket kan leda till undanträngning av äldre arbetskraft. Sammantaget kan nedsättningen av social- avgifter för unga öka den samhällsekonomiska effektiviteten. Indikatorer på detta är att dödviktsförlusterna på arbetsmarknaden för unga minskar och att sysselsättning och realinkomst kan öka om undanträngningen av äldre arbetskraft inte är för stor. 6.2.2Skatteutgifter relaterade till koldioxidskatten Den svenska koldioxidskatten utgår från en generell nivå som bestäms av värdering av minskade koldioxidutsläpp från den svenska hushålls- och servicesektorn. Koldioxidskatten bör, ur kostnads- effektivitetssynpunkt, vara neutral mellan olika fossila bränslen och i allt väsentligt heltäckande, så att varje kilogram koldioxid kostar lika mycket att släppa ut oberoende av bränsle och hur bränslet används. Skillnader i koldioxidskatt mellan olika användare kan dock vara samhällsekonomiskt motiverat. Ett motiv är om risk finns för att koldioxidläckage uppstår. Koldioxidläckage uppstår när utsläppen flyttar till länder som inte är bundna av utsläppsreduktioner genom internationella åtaganden. koldioxidläckage beror på hur ett framtida globalt klimatavtal efter 2012 ser ut. Grovt sett kan bränsleförbrukning från hushålls- och servicesektorn inte flytta, medan bränsle- förbrukning inom industrin riskerar att flytta på ett sådant sätt att koldioxidläckage uppstår. Ett andra motiv är om koldioxidutsläppen prissätts via andra styrmedel såsom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Utsläpp av koldioxid från svenska anläggningar som ingår i EU ETS regleras på EU-nivå och bör därför i princip inte bli föremål för tillkommande nationella ekonomiska styrmedel avseende koldioxid- utsläpp. Den slopade koldioxidskatten för industrianläggningar inom handelssystemet betraktas därför inte som en skatteutgift. av de totala koldioxid- utsläppen utanför EU ETS är helt befriade från koldioxidskatt. Bland de koldioxidskatte- befriade utsläppen återfinns de som kommer från bandrift, inrikes sjöfart och råvaru- bränslen samt avfallsförbränning. Skälen till att inte beskatta dessa är en kombination av samhällsekonomiska och EU-rättsliga motiv. Enligt energiskattedirektivet, dvs. den lagstiftning på EU-nivå som reglerar medlemsstaternas beskattning av energi- produkter, är huvudlinjen att yrkesmässig inrikes sjöfart och fiske inte beskattas. Dessutom riskerar en beskattning i ett land medföra att skattefri bunkerolja tankas i andra länder, vilket minskar möjligheten till en samhällsekonomiskt effektiv beskattning av dieselolja inom sjöfarten. Unionsrätten medger skattebefrielse för bandrift (tåg eller annat spårbundet färdmedel). Råvarubränslen omfattas redan till en övervägande del av EU ETS. För koldioxidutsläpp från råvarubränslen som fortfarande inte omfattas av EU ETS bör enligt prop. 2009/10:41 (Vissa punkt- skattefrågor med anledning av budget- propositionen ) en skatt på dessa utredas. När koldioxidutsläpp från avfalls- förbränning till största delen omfattas av EU ETS innebär det att dessa koldioxidutsläpp prissätts där. Det finns därmed inget samhällsekonomiskt skäl till att därutöver ha koldioxidskatt på dessa utsläpp. Sammanfattningsvis kan vissa skatteutgifter på koldioxidskatteområdet vara samhälls- ekonomiskt motiverade. Så länge som den generella och internationellt sett höga koldioxidskattenivån i används som norm bör viss försiktighet beträffande ytterligare minskade nedsättningar iakttas i syfte att inte riskera ett stort koldioxidläckage. II Redovisning av skatteutgifter I tabell 3 redovisas skatteutgifterna uppdelade på skatteslag för inkomståren 20112014. Tabellen inleds med saldopåverkande skatte- utgifter och avslutas med icke saldopåverkande skatteutgifter. De saldopåverkande skatte- utgifterna har fördelats på utgiftsområden (UO), vilket framgår av kolumn 2 i tabellen. I efterföljande avsnitt finns en sammanställning av samtliga utgiftsområden . I kolumn 2 i tabell 3 framgår även vilka skatteutgifter som är skattetekniskt motiverade (ST). I redovisningen av skatteutgifter beaktas endast beslutade regelförändringar. Ett - i brutto- och nettokolumnerna betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. En del skatteutgifter har upphört. Dessa redovisas om de fortfarande har en offentligfinansiell effekt något av de redovisade åren. Ett u i tabellen innebär att skatteutgiften har upphört. Ett f innebär att redovisningen har flyttats till statsbudgetens utgiftssida. De icke saldopåverkande skatteutgifterna har inte fördelats på utgiftsområden då de inte påverkar statsbudgetens saldo. För dessa skatteutgifter beräknas endast ett brutto- belopp, som visar hur mycket utgifterna för den ifrågavarande transfereringen skulle behöva öka om transfereringen var föremål för inkomstbeskattning. Utgiftsområden (UO) 2012 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap 09Hälsovård, sjukvård och social omsorg 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn 17Kultur, medier, trossamfund och fritid 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik 20Allmän miljö- och naturvård 23Areella näringar, landsbygd och livsmedel 25Allmänna bidrag till kommuner 27Avgiften till Europeiska unionen Skatteutgifter fördelade på skatteslag och utgiftsområde Inkomst av tjänst och allmänna avdrag Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansaktiebolag Kapitalvinst på kvalificerade andelar Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Avdrag för kostnader i tjänst Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel Avdrag för resor till och från arbetet Avdrag för utbildningsresor vid omstrukturering Skattefria förmåner och ersättningar Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid omstrukturering m.m. UO20 Förmån av miljöanpassade bilar Vissa ersättningar och förmåner till EU-parlamentariker Ersättningar och förmåner till personal vid Europaskolor Ersättning för blod m.m. Inkomst från försäljning av vilt växande bär Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands Kostnadsersättning till viss personal på Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg Förmån av privatfinansierad hälso- och sjukvård Utjämning av småföretagares inkomst Avdrag för resor till och från arbetet Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar Anläggning av ny skog m.m.1 -0,18 -0,11 -0,09 -0,12 -0,47 -0,34 -0,31 -0,22 Bidrag till regionala utvecklingsbolag Nedskrivning av lager och pågående arbete5 Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade bolag Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade aktier Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Värdeförändring på aktier m.m. Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Nedsatt avkastningsskatt på K-försäkringar Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Framskjuten beskattning vid andelsbyte Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m. Regional nedsättning av egenavgifter Nedsättning av egenavgifter för personer som vid årets ingång inte Generell nedsättning av egenavgifter Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel Nedsatta socialavgifter för egenföretagare som fyllt och är Inga socialavgifter för egenföretagare som är födda eller Nedsatta socialavgifter för anställda som fyllt och som är födda Inga socialavgifter för anställda som är födda eller tidigare Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger ej) Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av /år Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger) Skattesats (avdragsrätt föreligger) Försäljning av konstverk =300 000 kr/år Omsättning i ideella föreningar Avdrag för ingående skatt Ingående skatt på jordbruksarrende Energiskatt på diesel i motordrivna fordon Energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Nedsatt energiskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Energiskattebefrielse för biobränsle, torv m.m. för uppvärmning Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom växthus- och Nedsatt energiskatt på el som används inom industrin Nedsatt energiskatt på el som används inom växthus- och Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för Nedsatt energiskatt på elförbrukning i vissa kommuner Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner inom jord- och Nedsatt koldioxidskatt för naturgas och gasol som drivmedel Koldioxidskattebefrielse för inrikes sjöfart Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart Nedsatt koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom J. Skattereduktioner m.m. Begränsad fastighetsavgift för pensionärer Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet K. Kreditering på skattekonto Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund Kyrkor, vissa hushållningssällskap, sjukvårds- och Akademier, arbetslöshetskassor, vissa stiftelser m.m. Ägare av vissa fastigheter Begränsning i avdragsgilla ränteutgifter -0,28 -0,20 -0,19 -0,30 -0,19 -0,14 -0,14 -0,21 -0,77 -0,67 -0,64 -0,73 -0,54 -0,47 -0,45 -0,51 Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus -1,76 -1,79 -1,91 -1,94 -1,32 -1,32 -1,32 -1,32 -6,88 -6,99 -7,59 -7,70 -5,07 -5,15 -5,59 -5,68 -1,38 -1,39 -1,49 -1,50 -1,02 -1,02 -1,10 -1,11 -3,92 -3,92 -4,19 -4,19 -2,89 -2,89 -3,09 -3,09 Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete -14,83 -15,15 -16,08 -17,55 -10,93 -11,16 -11,85 -12,93 Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer -5,46 -5,72 -5,81 -5,76 -4,03 -4,21 -4,28 -4,24 Koldioxidskatt på fossila bränslen i kraftvärmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter -0,15 -0,16 -0,15 -0,16 -0,11 -0,11 -0,11 -0,11 Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU:s system för -0,19 -0,19 -0,18 -0,18 -0,14 -0,14 -0,13 -0,14 Flyttningsersättningar av allmänna medel Totalförsvarspliktigas och rekryters ersättningar och förmåner Särskilt pensionstillägg och vårdnadsbidrag Ersättningar till nyanlända invandrare 1,2,3,4,5 Beräkningarna bygger på en uppskattad realränta. Om den uppskattade realräntan är negativ redovisas en negativ skatteutgift. En kort beskrivning av beräkningarna för respektive skatteutgift finns i del III. III Beskrivning av enskilda skatteutgifter I denna del ges en beskrivning av samtliga skatteutgifter och skattesanktioner. Beskriv- ningarna innehåller även hänvisningar till aktuella lagrum. I beskrivningarna används följande förkort- ningar: Inkomstskattelagen (1999:1229) Lagen (1994:1776) om skatt på Mervärdesskattelagen (1994:200) 3 Beskrivning av skatteutgifter A Inkomst av tjänst och allmänna avdrag A1 Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansaktiebolag Aktiva ägare till kvalificerade andelar i fåmans- aktiebolag kan ta ut ersättning i form av både kapital- och tjänsteinkomst. Eftersom skatte- satserna för dubbelbeskattad tjänste- och kapitalinkomst skiljer sig åt förebyggs skatteplanering genom regler som schablon- mässigt begränsar hur stor del av inkomsten som får tas ut i inkomstslaget kapital. För företag med hög kapitalavkastning medför dessa s.k. 3:12-regler att en del av kapitalinkomsten beskattas som tjänste- inkomst. För övriga beskattas i stället en del av tjänsteinkomsten som kapitalinkomst. I den mån den senare gruppen dominerar, medför detta en skatteutgift. Skatteutgiften består av skillnaden mellan den faktiska schablon- beräknade skatten och den teoretiska skatten när all tjänsteinkomst beskattas i inkomst- slaget tjänst och all kapitalinkomst i inkomst- slaget kapital. Reglerna för schablonbeskattad kapitalav- kastning finns i 57 kap. IL. Utdelningsut- rymmet för kapitalbeskattning (gränsbe- loppet) beräknas enligt antingen förenklings- regeln eller huvudregeln. Vid tillämpning av huvudregeln beräknas utdelningsutrymmet genom att en s.k. klyvningsränta multipliceras med ett kapitalunderlag som är tänkt att motsvara det insatta aktiekapitalet. Klyvnings- räntan uppgår till summan av statslåneräntan föregående år och . I vissa fall tillkommer ett lönebaserat utrymme, se skatteutgift A2. Enligt förenklingsregeln får ägare till kvalifi- cerade andelar gemensamt ta ut ett schablonbelopp som uppgår till högst 2,5 inkomstbasbelopp i inkomstslaget kapital. En skatteutgift uppkommer i den mån reglerna tillämpas, såvida den schablonbe- räknade kapitalavkastningen överstiger den faktiska kapitalavkastningen. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Skatteutgiften består av skillnaden i skattesats mellan tjänste- och kapitalinkomst. Denna skillnad ökar till följd av att endast 2/3 av utdelningen i inkomstslaget kapital tas upp till beskattning (se skatteutgift D4) medan tjänsteinkomsten tas upp i sin helhet. A2 Löneunderlaget i fåmansaktiebolag Enligt 57 kap. 11 § jämfört med §§ IL tillkommer vid tillämpning av huvudregeln enligt ovan ett utdelningsutrymme baserat på företagets lönesumma, utöver den schablonav- kastning som baseras på den s.k. klyvnings- räntan och aktiernas anskaffningsvärde. Detta gäller endast om det s.k. lönekravet är uppfyllt. Detta gäller dock inte vid tillämpning av förenklingsregeln. En skatteutgift uppkommer i den mån huvudregeln tillämpas och lönekravet är upp- fyllt, såvida det lönebaserade utrymmet resulterar i att avkastning på arbete beskattas i Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löne- skatt och består i skillnaden mellan dubbelbe- skattad tjänste- och dubbelbeskattad kapital- inkomst.