prop · H0031d14 · 2012-09-20 00:00:00 — 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Mål för utgiftsområdet ......................................................................... En politik för ett tryggare ........................................................ Fokusområden för rättsväsendet ......................................................... Samlad bedömning av rättsväsendets resultat ..................................... Utredning och lagföring....................................................................... Verkställighet av påföljd ....................................................................... Stöd till brottsoffer ............................................................................... Kompetensförsörjningen inom rättsväsendet..................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet......................................... Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet................... Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet............. Anmälda brott samt personuppklaringsprocent ................................... Den totala målutvecklingen (exkl. migrationsmål) 20092011............................ Uppfyllelse av regeringens verksamhetsmål (omloppstid i månader för avgjorda mål, 75 percentilen) ............................................................................... Kostnadsutvecklingen 20092011 (exkl. migrationsverksamhet)........................ Utbetald brottsskadeersättning fördelat på brottstyper....................................... Antal anställda 20092011 fördelat på kvinnor, män och samtliga (jämnt Andel kvinnor och män på ledande befattningar 20092011 ............................... Andel anställda med utländsk bakgrund* 20092011........................................... Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid 20092011 fördelat på kvinnor, män och samtliga................................................................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 ................... Anslagsutveckling 1:2 Säkerhetspolisen ................................................................ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Säkerhetspolisen ....................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 ................ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 ............ Anslagsutveckling 1:5 Domstolar............................................................ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 Domstolar................... Anslagsutveckling 1:6 Kriminalvården .................................................................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Kriminalvården.......................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:7 ......... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:8 ................ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:9 .................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:10 ........ Anslagsutveckling 1:11 Ersättning för skador på grund av brott........................ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:11 Ersättning för skador på grund av brott....................................................................................................... Anslagsutveckling 1:12 Rättsliga biträden m.m.................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:12 Rättsliga biträden m.m........... Anslagsutveckling 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m..................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:13 Kostnader för vissa Anslagsutveckling 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar..... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:14 Avgifter till vissa Anslagsutveckling 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete.................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:15 Bidrag till lokalt Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:16 Säkerhets- och Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:17 ...................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Andel otrygga/oroliga i befolkningen 20062011, enligt Nationella Andel med ganska eller mycket högt förtroende för myndigheterna.................... Antal påbörjade särskilda utslussningsåtgärder 20072011.................................... Inkomna och avgjorda ärenden ................................................................................ Utbetald brottsskadeersättning och intäkter från regress...................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner att och de 21 polismyndigheterna ombildas till en myndighet (avsnitt 2.6), 2.bemyndigar regeringen att besluta om förvärv av aktier eller andelar i och om kapitaltillskott till företag för att skydda de personer eller den verksamhet som bedrivs vid och Försvarsmakten inom ramen för en särskilt beslutad skyddsidentitet enligt lagen (2006:939) om kvalificerade skyddsidentiteter samt att besluta om försäljning eller avveckling av företag som har förvärvats i motsvarande syften (avsnitt 2.6), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott, utreda brott, se till att den som begått brott lagförs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk och ge stöd till dem som drabbats av brott. Ut- giftsområdet innefattar myndigheter inom polis- och åklagarväsendena, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår , , , , och . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1:11 Ersättning för skador på grund av brott 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslut- 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Totalt för utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Rättsväsendets ekonomiska situation är förhållandevis god. Vid ingången av 2012 fanns ett sammanlagt anslagssparande om . Regeringen föreslog inga förändringar av budgeten i vårändringsbudgeten. I höständringsbudgeten föreslår regeringen att anslagsmedel tillförs bland annat anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Regeringen fortsätter utveckla rättsväsendet genom att öka effektiviteten i rättskedjan, säkerställa pågående reformer och föreslå nya reformer inom regeringens fokusområden. Ramförstärkningar tillförs därför successivt . Förändringar av anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas under 2.6 Budgetförslag. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20132016. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Brottsligheten orsakar mänskligt lidande, otrygghet och stora samhällsekonomiska skador. Rädslan för att utsättas för brott beskär människors frihet. Ett starkt och väl fungerande rättsväsende är en förutsättning för att samhällets åtgärder mot brottsligheten ska bli framgångsrika. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättsskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Avgörande är att rättsväsendet tillsammans med det övriga samhället arbetar för att förebygga och bekämpa brottsligheten samt stödjer dem som har drabbas av brott. Rättstryggheten förutsätter också en lättillgänglig ordning för att lösa tvister som uppstår i samhället. Hög rättssäkerhet och rättstrygghet är grundläggande förutsättningar för att människor ska känna förtroende för lagarna, myndigheterna och domstolarna. Sådant förtroende är av fundamental betydelse för det demokratiska samhället. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2.4.1En politik för ett tryggare Ett väl rustat rättsväsende Regeringen fortsätter att utveckla rättsväsendet. Sedan Alliansen tillträdde har regeringen genomfört den största satsningen på rättsväsendet i modern tid. Myndigheterna i hela rättskedjan, från polis till kriminalvård, har förstärkts kraftigt. har fler poliser, åklagare och domare än . Antalet poliser har exempelvis ökat från knappt 17 2006 till drygt 20 000. Det förstärkta resursläget innebär att rättsväsendets förutsättningar att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten har stärkts väsentligt. Människor i känner sig också allt tryggare. Fler känner sig exempelvis trygga när de går ut ensamma och färre oroar sig för att utsättas för brott. Det visar Nationella Trygghetsundersökningen, som genomför . Denna positiva utveckling gäller för både män och kvinnor och för såväl unga som gamla. Rättsväsendet har en viktig roll i att bidra till att denna utveckling fortsätter framöver. Att känna trygghet i vardagen ska vara en självklarhet för alla. Nationella Trygghetsundersökningen visar också att människors förtroende för rättsväsendet har ökat kontinuerligt . Det gäller såväl förtroendet för Polisen som för åklagarväsendet, Domstolar och Kriminalvården. Parallellt med den ökade tryggheten och det stärkta förtroendet fortsätter den polisanmälda brottsligheten att öka. polisanmäldes drygt 1,4 miljoner brott, vilket är en ökning jämfört med och en ökning med jämfört med . Att antalet anmälda brott ökar behöver dock inte betyda att antalet begångna brott ökar. Exempelvis kan en minskad tolerans mot brott, liksom ett ökat förtroende för rättsväsendet, medföra att fler brott som begås anmäls till Polisen. Enligt Nationella Trygghetsundersökningen, som inkluderar många brottstyper och såväl anmälda som oanmälda brott, har brottsligheten inte ökat . Andelen som uppger att de utsatts för såväl brott mot person som olika former av egendomsbrott har snarare minskat något . Även om utvecklingen varierar mellan olika regioner och brottstyper tyder detta sam- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 manfattningsvis på att brottsligheten på det stora hela varken har minskat eller ökat på något påtagligt sätt . Att fler av de brott som begås verkar komma till rättsväsendets kännedom är i grunden positivt. Den ökade ärendemängden som rättsväsendet har att hantera ställer dock stora krav på myndigheterna. Även om regeringens kriminalpolitik har gett tydliga resultat i flera avseenden finns det utmaningar som kräver fortsatt hög uppmärksamhet. Därför föreslår regeringen att ytterligare tillförs rättsväsendet 2013. Samhället har allt att vinna på att förebygga brott bland unga och vidta kraftfulla åtgärder för att minska risken för att unga som hamnat snett fortsätter att utvecklas i negativ riktning. En trygg uppväxt är den mest effektiva brottsförebyggande insatsen. Att förmå unga personer vars liv är på väg att utvecklas i negativ riktning att välja en annan väg i livet är en av de största utmaningarna i brottsbekämpningen. Det finns alldeles för många ungdomar som ser kriminalitet som ett sätt att ta sig vidare i livet. Rättsväsendets insatser gentemot unga lagöverträdare behöver både komma tidigt och vara tydliga för att ha förutsättningar att bryta negativa utvecklingsmönster innan de har gått för långt. Förändringar i ungdomsbrottsligheten hänger delvis samman med att antalet unga i olika åldrar varierar i befolkningen. Att de stora barnkullarna varit i mitten av tonåren har medfört att antalet ungdomar som blivit föremål för rättsväsendets åtgärder har ökat. kommer antalet unga i denna särskilt brottsaktiva ålder att bli färre vilket normalt sett kan minska belastningen på vissa verksamheter inom rättsväsendet. går 1990-talets barnkullar in i en ny fas . De som fortsätter med kriminalitet i denna ålder begår i större utsträckning grövre brott som kräver mer ingripande åtgärder. Rättsväsendet måste tillsammans med andra samhällsaktörer såsom till exempel skola, socialtjänst och ideella organisationer ha beredskap för att bryta den negativa utvecklingen bland de unga som begår brott så att de inte tar med sig kriminaliteten in i vuxenlivet. Rättsväsendet har en viktig roll i att motverka det våld som sker i nära relationer. Detta våld skapar stort mänskligt lidande och otrygghet. drabbas 100-tals personer av sådant våld och dör i genomsnitt 17 kvinnor till följd av våld från en man de har eller har haft en nära relation med. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Regeringen fortsätter därför att förstärka insatserna mot våld i nära relationer. En nationell samordnare har fått i uppdrag att åstadkomma en kraftsamling på detta område. Samordnaren ska bland annat samla och stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet. Inom ramen för uppdraget ska samordnaren särskilt överväga hur förebyggande insatser mot detta våld kan utvecklas och genomföras. Att minska återfallen i brott är en annan utmaning för rättsväsendet. av dem som lagförs för brott i blir lagförda på nytt . Bland dem som dömts till fängelse är risken ännu större, lagförs på nytt efter frigivningen. Ur såväl ett mänskligt som ett samhällsekonomiskt perspektiv finns det mycket att vinna på att rikta insatser mot den återfallskriminella gruppen. En enda avslutad kriminell karriär kan betyda mycket. Ett framgångsrikt arbete för att minska återfallen i brott kräver insatser från många olika håll. Polisen och Kriminalvården har viktiga roller men det krävs också samordnade insatser från andra samhällsaktörer. lämnade sitt betänkande Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? (SOU 2011:16). Utredningen bereds inom . tar tusentals människor kontakt med Polisen på grund av brott som har drabbat dem i deras vardag. Det handlar exempelvis om stölder, inbrott, hot och bedrägerier. För deras återupprättelse och för människors trygghet och förtroende för myndigheterna är det av stor vikt att polis och åklagare snabbt och effektivt vidtar åtgärder för att lösa brotten. Rättsväsendets förmåga att hantera det ökande antalet anmälda brott måste utvecklas. Att nå framsteg i detta är en central utmaning som rättsväsendet behöver prioritera framöver. har det sammantaget endast skett små förändringar när det gäller brottsuppklaring och lagföring. Regeringen vill understryka den stora vikten av att myndigheterna på olika sätt fortsätter arbeta för en varaktigt högre brottsuppklaring och lagföring. Över tid har brottsligheten blivit allt mer internationell och komplex. ningen av internet har exempelvis förändrat förutsättningarna för många typer av brott och skapat nya tillvägagångssätt att begå brott. Parallellt med denna utveckling har också antalet personer som tillhör organiserade kriminella gäng ökat. Att rättsväsendet har fått allt fler och även mer komplexa brott att hantera innebär stora utmaningar som ställer nya krav på myndigheterna. Med det förstärkta resursläget förväntar sig regeringen att rättsväsendet kommer att möta utmaningarna på ett sätt som framöver resulterar i väsentligt förbättrade verksamhetsresultat. En effektiv verksamhet byggd på samarbete och kunskap För att användningen av rättsväsendets resurser ska bli så ändamålsenlig som möjligt måste verksamheterna ständigt utvecklas. En viktig del i detta utvecklingsarbete är att samarbetet mellan myndigheterna inom rättsväsendet fortsätter att stärkas. På så sätt kan viktiga effektivitetsvinster uppnås. Det ömsesidiga beroendet mellan rättskedjans myndigheter ställer stora krav på en väl utvecklad samordning och på att myndigheterna tillsammans strävar efter gemensamma mål. Ex- empelvis är ansvarsfördelningen och samarbetet mellan polis och åklagare av stor betydelse för att resurserna och kompetensen ska användas på bästa sätt i den brottsutredande verksamheten. och har mot bakgrund av olika samverkansuppdrag från regeringen utvecklat sitt samarbete. Det är angeläget att detta arbete fortsätter och att samverkan stärks och utvecklas på alla nivåer i organisationerna. Den av regeringen tillsatta har också i uppdrag att göra en översyn av brottmålsprocessen i syfte att skapa ett mer ändamålsenligt brottmålsförfarande. Utredningen ska bland annat överväga åtgärder för att tydliggöra och utveckla ansvarsfördelningen mellan åklagare och domstol. Rättsväsendets myndigheter behöver också stärka samverkan med myndigheter och aktörer utanför rättsväsendet, liksom med kommuner och landsting. Det gäller inte minst i arbetet med unga som är på väg att utvecklas i negativ riktning. Samhället behöver både tydligt markera mot brott och stödja och hjälpa dessa unga att vända den negativa utvecklingen. För att insatserna ska bli tidiga, tydliga, heltäckande och konsekventa ställs det stora krav på samordning 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 mellan olika aktörer. En utvecklad samverkan är även nödvändig i arbetet med att stödja brottsoffer och i det brottsförebyggande arbetet. För att minska brottsligheten och öka tryggheten krävs inte bara insatser inom rättsväsendet utan även samlade insatser mot exempelvis missbruk av alkohol och narkotika, åtgärder inom skola och socialtjänst och åtgärder inom bostads- och arbetsmarknadspolitikens område. En framgångsrik brottsbekämpning handlar inte bara om att angripa brottsligheten utan även dess orsaker. För detta krävs ett samordnat och målinriktat arbete från såväl rättsväsendets olika delar som från andra myndigheter, ideella organisationer, enskilda och näringsliv. Genom en närvarande och synlig polis med lokal förankring och ett utvecklat samarbete med andra lokala aktörer kan problemen motverkas. Att bekämpa utanförskap och segregation har också brottsförebyggande effekter. I områden och miljöer där många människor saknar arbete och där sociala problem hör till vardagen är också problem med kriminalitet, otrygghet och missbruk särskilt utbredda. Insatser för att integrera människor i samhället, exempelvis genom arbetslinjen, är därför centrala även på det kriminalpolitiska området. Brottsligheten är ofta gränsöverskridande och för att rättsväsendet ska kunna fungera effektivt i alla delar är ett väl utvecklat internationellt samarbete av stor betydelse. Samarbetet med utländska domstolar och myndigheter, såväl inom vårt närområde som övriga världen, samt europeiska och internationella organ som Eurojust, Europol, Frontex och skapar större möjligheter för rättsväsendet att både förebygga och beivra brott. Det internationella samarbetet ska vara en väl integrerad del av de uppgifter rättsväsendet utför. En förutsättning för en effektiv och ändamålsenlig resursanvändning är också att verksamheterna bygger på en tydlig kunskapsbas. Ett kunskapsbaserat arbete kräver insikt om såväl brottslighetens karaktär och utveckling, som om hur olika åtgärder genomförs och vilken effekt de har. Eftersom brottsligheten förändras i takt med samhällsutvecklingen behöver kunskapen löpande uppdateras. För att kunna identifiera relevanta förbättringsområden och få vägledning till var ansvaret för olika åtgärder bör ligga krävs att myndigheterna kontinuerligt följer upp sina verksamheter och resultat på olika nivåer. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 verksamhets- och resultatuppföljning förbättrar möjligheten till en aktiv styrning av verksamheterna och bidrar till att uppmärksamma framgångsrika metoder som kan spridas runt om i landet. De förbättringar som pågår i rättsväsendets informationsförsörjning kommer att innebära utvecklade möjligheter till uppföljning framöver. Det är viktigt att dessa möjligheter tas tillvara. Lika viktigt som att bygga upp kunskap från egna erfarenheter och ta tillvara svensk forskning och utvecklingsverksamhet är att utbyta kunskap och erfarenheter med omvärlden. Över hela världen pågår forskning och åtgärder för att minska brottsligheten och öka tryggheten. Även om brottsproblematiken varierar mellan olika länder finns det många likheter och mycket att lära genom internationell samverkan. Det internationella kriminologipriset, The in Criminology, och det internationella kriminologisymposium som arrangeras i anslutning till prisceremonin bidrar till att både hämta hem och sprida sådan kunskap. För att säkra detta kunskapsutbyte för framtiden tog regeringen initiativ till att staten skulle delta i bildandet av en stiftelse som skulle ge kriminologipriset en ändamålsenlig och långsiktigt hållbar organisation. Efter bemyndigande bildade staten, tillsammans med , i kriminologi. Sammantaget finns en mycket omfattande nationell och internationell kunskap om hur verksamheter inom rättsväsendet kan utvecklas och förbättras. Genom att omsätta denna kunskap i praktiken kan resursanvändningen inom rättsväsendet bli allt mer effektiv och ändamålsenlig. Rättsväsendets medverkan i internationella insatser är viktig. Det är i första hand ett bidrag till fredlig och säker utveckling i de länder där insatser pågår men utgör också en möjlighet att inhämta information och kunskap om omvärlden samt höja personalens internationella kompetens. Rättsväsendet bidrar med personal och kompetens till internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser som leds av FN, EU och . Bidragen finansieras genom biståndsmedel. En allt större efterfrågan på personal till dessa insatser kräver i sin tur att formerna för det internationella deltagandet utvecklas och att rättskedjans olika delar är representerade. En sådan samverkan mellan rättsväsendets myndig- heter kan stärka erfarenhetsutbytet och rättskedjans särskilda betydelse i internationella insatser. Under såväl förra som innevarande mandatperiod har regeringen verkat för att förstärka brottsbekämpningen. är det dock alldeles för många som drabbas av brott, för få brott som upp, för många som känner sig otrygga, för många som dras in i kriminalitet och för många som återfaller i brott. Regeringen ser därför ett behov av att stärka, effektivisera och utveckla brottsbekämpningen ytterligare. Regeringen föreslår därför att ytterligare resurser tillförs rättsväsendet. kommer regeringen fortsatt noga följa myndigheternas verksamhetsresultat för att bedöma hur resurserna används. Kraftfulla åtgärder och skärpta straff utsätts tusentals personer i för brott av olika slag. För många av de drabbade medför brotten både kortsiktiga och långsiktiga konsekvenser.