prop · H0031d14 · 2012-09-20 00:00:00 — För en del sätter brottsligheten spår som påverkar deras trygghet och livskvalitet . Samhället måste i alla lägen kraftfullt markera att brott inte kan accepteras. Reaktionerna mot brottsligheten behöver bli ännu tydligare. Återfall i brott ska förhindras En liten grupp livsstilskriminella personer står för en mycket stor del av den brottslighet som drabbar människor i deras vardag. Denna grupp orsakar såväl stort mänskligt lidande som omfattande privat- och samhällsekonomiska skador. För att motverka detta krävs att dessa individer på ett tydligare och snabbare sätt blir föremål för rättsväsendets insatser. Regeringen har därför gett Polisen i uppdrag att arbeta mer aktivt mot den brottslighet som livsstilskriminella personer står för. Det handlar bland annat om att punktmarkera dessa personer och skaffa mer information om var och när de planerar nya brott. Inom ramen för uppdraget ska utarbeta en vägledning för hur polismyndigheterna ska identifiera och arbeta mot de livsstilskriminella. har också inlett en kraftsamling mot den seriebrottslighet som bedrivs av grupper och individer från andra länder som tillfälligt vistas i . Det handlar bland annat om personer som kommer till för att exempelvis begå upprepade bostadsinbrott, stölder och bedrägerier mot äldre samt kontokortsbedrägerier. En nationell resurs som leds av har inrättats för att arbeta fokuserat mot denna typ av brottslighet. Under förra mandatperioden genomfördes en av de största straffskärpningsreformerna någonsin när straffen för allvarliga våldsbrott höjdes. Reformen syftade till att åstadkomma en tydligt höjd straffnivå för sådana brott och att förtydliga att återfall i brott ska beaktas i skärpande riktning. Denna markering av hur allvarligt samhället ser på våldsbrotten kommer att följas av förstärkta insatser inom kriminalvården mot våldsamma män. Regeringen avser att inleda en kraftfull och långvarig satsning på detta område. Det handlar bland annat om fortsatt utveckling av behandlingsinsatser och riskbedömningar för olika grupper av våldsbrottsdömda, exempelvis dömda för sexualbrott eller våld i nära relationer. Hela samhället har mycket att vinna på att lägga resurser på att få dessa personer att lämna våldet bakom sig. Förstärkt kunskapsstöd för ett effektivare rättsväsende För att effektivisera rättsväsendet ser regeringen ett behov av att stärka det kunskapsbaserade stödet. Syftet med en sådan förstärkning är att möta det ökade behovet av såväl uppföljning och utvärdering som stöd till olika former av verksamhetsutveckling. Regeringen anser därför att Brottsförebyggande rådets roll som rättsväsendets behöver förstärkas. Med en sådan utveckling kommer regeringens och rättsväsendets behov av analyser och underlag för åtgärder inom hela rättskedjan kunna tillgodoses i större utsträckning . Regeringen föreslår därför en betydande förstärkning av . Fortsatta skärpningar i lagstiftningen nödvändiga För att ytterligare intensifiera kampen mot brottsligheten kan det krävas fortsatta straffskärpningar och andra lagändringar som underlättar det brottsbekämpande arbetet. Bland annat kan skärpningar övervägas för att markera allvaret i brott i nära relationer. En särskild utredare har haft i uppdrag att utvärdera tillämpningen av brotten grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning samt att se över om straffskalan 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 för brotten fullt ut motsvarar den samlade brottslighetens allvar. Beredningen av utredningens förslag pågår i . I syfte att förbättra skyddet mot sexualbrott bereds förslagen års sexualbrottsutredning. De lagstiftningsförslag som utredningen har lagt fram avser att på olika sätt ytterligare skärpa och förstärka sexualbrottslagstiftningen. redovisar en utredare sitt uppdrag om genomförandet av och rådets direktiv om bekämpandet av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi. Direktivet avser minimiregler om fastställande av brottsrekvisit och påföljder när det gäller dessa brott. Det syftar också till gemensamma regler för att stärka de brottsförebyggande åtgärderna och förbättra skyddet av brottsoffer. Som ett led i regeringens omfattande arbete för att motverka och förhindra hedersrelaterat våld och förtryck har flera åtgärder vidtagits för att förhindra att unga gifts bort mot sin vilja. Att själv bestämma vem man vill ingå äktenskap med är en ovillkorlig rätt för alla. Trots att den nuvarande lagstiftningen på flera sätt ger uttryck för att tvångsäktenskap och barnäktenskap inte accepteras i förekommer det att unga människor tvingas ingå äktenskap. En utredare har därför haft i uppdrag att bland annat se över relevant lagstiftning i syfte att stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. Utredarens förslag bereds inom . Ambitionen är att lämna en proposition till . En stor del av den brottslighet som drabbar människor i deras vardag utgörs av förmögenhetsbrott. anmäls exempelvis runt en halv miljon tillgreppsbrott av olika slag och närmare 200 000 skadegörelsebrott samt mer än 100 000 bedrägerier. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att undersöka om det finns behov av att stärka det straffrättsliga skyddet för egendom. En annan typ av brottslighet som utgör ett hot för människor i deras vardag är trafikrelaterad brottslighet, inte minst trafiknykterhetsbrott och olovlig körning som vissa förare begår vanemässigt. För att försvåra för dem som begår sådana brott pågår ett arbete för att skärpa möjligheterna att förverka fordon med anledning av trafikbrott. Ett arbete pågår även inom för att överväga lagstiftning om eftersupning. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Det finns vidare behov av att modernisera lagstiftningen om kameraövervakning. Regeringen planerar därför att föreslå en ny kameraövervakningslag. övervägs också förslag om straffansvar för integritetskränkande fotografering. Kampen mot grov organiserad brottslighet fortsätter I arbetet för att skapa ett tryggt samhälle för alla lägger regeringen stor vikt vid kraftfulla åtgärder mot den grova organiserade brottsligheten. Re- geringens initiativ till en nationell mobilisering mot denna typ av brottslighet har inneburit ett mer omfattande och uthålligt arbete . Den nationella mobiliseringen berör inte bara rättsväsendets myndigheter utan även , , , och . De nya arbetsformerna har bidragit till snabbare kommunikationsvägar och ett utökat informationsutbyte mellan myndigheterna. Det är av stor vikt att samverkan mellan olika myndigheter och regioner i landet fortsätter att förstärkas så att den nationella ansatsen mot den grova organiserade brottsligheten får fullt genomslag. Regeringens ambition är att bekämpningen av denna typ av brottslighet ska intensifieras ytterligare. Eftersom ekonomisk är en av de starkaste drivkrafterna bakom grov organiserad brottslighet är det angeläget att arbetet med att minska de kriminella vinsterna fortsätter att utvecklas. De skärpningar som har gjorts i lagstiftningen om förverkande har ökat rättsväsendets möjligheter att komma åt kriminellas brottsvinster. Regeringen avser att utvärdera i vilken utsträckning dessa möjligheter har utnyttjats. Det finns också behov av att fortsatt stärka brottsutbytesarbetet. Regeringen kommer därför att ställa krav på att myndigheternas ambitionsnivå i detta arbete höjs ytterligare och föreslår även ökade resurser för ändamålet. Bland annat skulle en bättre helhetsbild av de belopp som statliga myndigheter i samverkan lyckas återföra från brottslig verksamhet vara av värde för det fortsatta arbetet. Det är inte rimligt att förverkanden kan undvikas genom att ekonomiska tillgångar och egendom flyttas till andra länder. Regeringen avser därför även att lägga förslag som gör det möjligt att verkställa beslut om utvidgat förverkande inom hela EU. Många grovt kriminella är beroende av penningtvätt för att kunna föra över sina brottsvinster till den legala ekonomiska marknaden. Ge- nom att minska möjligheterna till detta kan samhället försvåra för de kriminella och göra brottsligheten mindre lönsam. Regeringen överväger därför skärpningar i lagstiftningen kring penningtvätt. Ett förslag om en ny lag om penningtvättbrott med bestämmelser om straffansvar och förverkande bereds inom . För att förstärka arbetet mot den grova organiserade brottsligheten behöver även vapenlagstiftningen ses över. genomfördes en skärpning som innebar att reglerna om grovt vapenbrott förtydligades och två nya straffbestämmelser infördes. skärptes kraven på vapenhandlare. För att få till stånd fortsatta skärpningar inom detta område har regeringen tillsatt en ny utredning. Utredaren ska bland annat ta ställning till ytterligare skärpningar gällande grova vapenbrott. Myndigheternas verktyg för att komma åt vapenbrottsligheten behöver också utvecklas. Den pågående utredningen om vissa hemliga tvångsmedel har därför fått i uppdrag att överväga möjligheten till hemlig teleavlyssning vid denna typ av brott. Regeringen avser också att genomföra en ny tidsbegränsad vapenamnesti . Regeringen överväger vidare att tillsätta en utredning med uppdrag att se över hur straffrätten bidrar till att motverka organiserad och gängrelaterad brottslighet och att vid behov lämna förslag som ytterligare skulle kunna motverka sådana brott. Det handlar om att skärpa samhällets reaktion mot typiska brottsliga beteenden som organiserade brottslingar ägnar sig åt för att underlätta sin verksamhet och tjäna pengar. Tidiga och tydliga insatser mot ungas brottslighet Många ungdomar begår brott någon enstaka gång. Ungefär hälften av alla niondeklassare uppger exempelvis att de har stulit något, köpt något stulet eller begått någon annan stöldrelaterad handling , enligt Brottsförebyggande rådets skolundersökning. Även om både flickor och pojkar begår brott är pojkar tydligt överrepresenterade. För många handlar det dock bara om enstaka brottsliga handlingar och för majoriteten är den brottsliga En del av ungdomarna fortsätter dock med upprepad och inte sällan allt allvarligare kriminalitet. Ju tidigare och tydligare samhället vidtar åtgärder när unga är på väg i fel riktning desto större är möjligheten att bryta den negativa utvecklingen. Dessa möjligheter måste samhället ta tillvara. Få uppgifter är mer angelägna än att förebygga brott och minimera återfall i brott bland unga. Med tidiga och tydliga åtgärder har vi möjlighet att motverka morgondagens problem. En allt mer utvecklad samverkan När unga fastnar i kriminalitet är det ofta en del av en större problembild med exempelvis ogiltig frånvaro från skolan och missbruk av alkohol eller narkotika. Missbruket bland ungdomar måste motverkas så tydligt och tidigt som möjligt. Därför kommer krafttag tas mot missbruket av alkohol och narkotika bland ungdomar. Det är viktigt att de aktörer som möter och identifierar ungdomar med olika problem, som exempelvis polis, skola, socialtjänst och ideella organisationer, samordnar sina insatser. I syfte att underlätta samarbetet mellan Polisen och har regeringen föreslagit att det införs en sekretessbrytande bestämmelse som ska underlätta informationsutbytet mellan dem i arbetet med att förebygga ungdomsbrott. Ungdomar som befinner sig i miljöer som innebär en överhängande och allvarlig risk för deras hälsa och utveckling behöver få hjälp att bryta situationen. Regeringen har föreslagit ett förtydligande av Polisens möjligheter att omhänderta ungdomar som befinner sig i uppenbart skadliga miljöer. Samarbetet mellan Polisen och behöver i dessa sammanhang vara väl utvecklat. För ungdomar vars negativa utveckling har gått så långt att de bedöms ha en allvarlig risk för fortsatt kriminalitet behöver samhället agera med kraft. Ett enda misslyckande innebär stort mänskligt lidande och stora kostnader för samhället. Det är också bland dessa ungdomar som den organiserade brottsligheten har sin rekryteringsbas. I syfte att förstärka insatserna kring denna grupp har regeringen inrättat en pilotverksamhet med sociala insatsgrupper. Dessa finns på 12 orter runt om i landet. Ar- betet går ut på att stärka och samordna hela det sociala skyddsnätet kring den unge i skolan, på arbetet och . Pilotverksamheten ska också ge svar på vilka hinder, rättsliga eller 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 andra, som finns för att samhället bättre och mer samordnat ska kunna hjälpa ungdomar som är i riskzonen. En annan viktig del av arbetet handlar om att stödja unga som vill lämna kriminella gäng. pågår en utvärdering av verksamheten inom ramen för sociala insatsgrupper och utifrån denna kommer det fortsatta arbetet att kunna utvecklas. Regeringen avser att förstärka insatserna kring dessa ungdomar. Föräldrar har huvudansvaret för att barn inte begår brott men det är viktigt att familjen har tillgång till olika former av stöd som den kan behöva. Ett uppdrag ska ges till för att kartlägga föräldrars deltagande vid rättsväsendets åtgärder mot deras barn. När det gäller unga människor är det viktigt att åtgärder är tydliga och sätts in tidigt för att förhindra att de fastnar i kriminalitet. Insatserna behöver prioriteras och förtydligas När ungdomar är inblandade i brott är det särskilt viktigt med en snabb reaktion från samhället. Kopplingen mellan brottet och påföljden måste vara tydlig. En snabb handläggning har också betydelse för möjligheten att klara upp brotten. Även om rättsväsendets handläggning av ungdomsärenden har snabbats upp krävs fortsatta förbättringar. Regeringen gör nu en satsning för att ge myndigheterna goda möjligheter till förbättringar på området. Ett uppdrag planeras för att se över de lagstadgade tidsfristerna som gäller när barn och unga är misstänkta eller målsägande. Reaktionerna mot brott som begås av unga behöver inte bara komma snabbt utan måste också vara tydliga. Alldeles för många ungdomar upplever att det inte händer tillräckligt när någon begår brott. Det ska övervägas hur användningen av åtalsunderlåtelse avseende ungdomar ska användas. Vidare avser regeringen låta utvärdera de ändringar i lagen om unga lagöverträdare som trädde i kraft och som rör utredningar av brott begångna av barn . En sådan utvärdering kan bland annat ge en bild av om ändringarna lett till att fler brott utreds, om tillämpningen av reglerna blivit mer enhetlig samt om det finns anledning att utreda fler brott. Regeringen fortsätter också att ställa allt större krav på att myndigheterna ska höja effektiviteten och kvaliteten i ärenden där ungdomar och barn är inblandade. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Erfarenhetsutbyte och förbättrad ordning i domstol vecklingsarbete för att se över möjligheter till Ungdomsmål ställer särskilda krav på domsto- olika former av effektiviseringar och kvalitetshö- För att utveckla handläggningen av ung- jande insatser måste vara en integrerad del av domsmål är det viktigt att det sker ett erfaren- hetsutbyte mellan domstolarna. arbete behöver ständigt bedrivas på alla plan, från bland annat om att ta tillvara de erfarenheter av högsta ledning till de som utför myndigheternas framgångsrika metoder för handläggning av ungdomsmål som finns runt om i landet, exem- pelvis erfarenheter av fasta rättegångsdagar och särskild organisation för ungdomsmål. stolsverket har därför fått i uppdrag att doku- arbete behöver stärkas ska regeringen löpande mentera och skapa förutsättningar för sådant er- verka för att förbättra myndigheternas förut- Vidare behöver allvaret i sättningar att utvecklas och nå resultat. led i detta har regeringen bland annat låtit se över ordning i rättssalar måste bli tydligare. nas möjlighet att agera behöver stärkas. mitté har haft i uppdrag att analysera i vilken ut- stolsverket har därför även fått i uppdrag att sträckning Polisens nuvarande organisation ut- kartlägga ordningssituationen i domstolarna, sär- gör ett hinder för de krav regeringen ställer på skilt i ungdomsmål, och lämna förslag på hur högre kvalitet, ökad kostnadseffektivitet, ökad den kan förbättras. flexibilitet och väsentligt förbättrade verksam- Kriminalvården har en viktig roll Mot bakgrund av det förslag som kommittén har lämnat och det positiva remissut- För de ungdomar vars brottslighet har gått så fallet är regeringens inriktning att Rikspolissty- långt att de döms till kriminalvårdspåföljd är det relsen och de 21 polismyndigheterna ska ombil- angeläget att Kriminalvården bedriver ett inten- das till en myndighet . sivt arbete för att vända den negativa utveckling- avsnitt 2.6 redovisar regeringen detta närmare. Att vidta åtgärder under verkställigheten som Regeringen har genom tilläggsdirektiv upp- bidrar till att minska återfallen i brott är en av dragit åt kommittén att utreda behovet av ett fri- Kriminalvårdens viktigaste uppgifter. stående organ som ska granska såväl Polisens en planerar att ge Kriminalvården i uppdrag att som Kriminalvårdens verksamhet. vidta åtgärder för att särskilt uppmärksamma ska också analysera konsekvenserna av en even- unga dömda inom ramen för detta arbete. tuell ombildning av Säkerhetspolisen till en fri- handlar exempelvis om att arbeta för att för- bättra de dömdas förutsättningar på arbetsmark- avser regeringen att ge en naden samt motivera till och underlätta för unga särskild genomförandeorganisation i uppdrag att dömda att ta avstånd från kriminella gruppering- i olika avseenden identifiera, förbereda och ge- Organisationer i den ideella sektorn och tros- nomföra de åtgärder och beslut som krävs för att samfund spelar en viktig roll och utför ett värde- inrätta en sammanhållen polismyndighet. fullt arbete för att stötta de dömda efter En nationell ekobrottsbekämpning vid Ökad effektivitet i rättsväsendet Den ekonomiska brottsligheten är utbredd och utgör ett hot mot samhället. De påtagliga resursförstärkningarna till myndig- form av uteblivna skatteintäkter, försämrad inve- steringsvilja och illojal konkurrens skadar såväl heterna inom rättsväsendet är en central del i re- enskilda människor som samhället och näringsli- geringens arbete med att stärka brottsbekämp- Det är därför viktigt att på bred front vidta Förstärkningarna har inneburit att åtgärder för att förebygga och bekämpa sådan myndigheterna genom hela rättskedjan har kun- nat utveckla och utöka sina verksamheter. från de förstärkta resurserna har myndigheterna åklagarmyndighet för bekämpning av ekonomisk goda förutsättningar att leverera tydligt förbätt- som är hänförliga till storstadslänen samt vissa Utöver det har myndigheten ett nationellt ansvar för vissa brottstyper såsom finansmarknadsbrott och ärenden som rör hantering och användning av EU-relaterade medel. Inom myndigheten finns specialiståklagare, särskilt utbildade poliser och andra experter. handlägger cirka två tredjedelar av de misstankar om ekonomiska brott som kommer in till åklagare medan handlägger resterande del. Utredningen om en samlad ekobrottsbekämpning har föreslagit att bör tilldelas ett nationellt ansvar för samtliga brottstyper som myndigheten handlägger. Enligt utredningen finns det skäl att anta att bekämpningen av ekonomisk brottslighet blir mer effektiv och rättssäker om får ett sådant ansvar. Utredningen framhåller att det på så vis skapas bättre förutsättningar för en mer enhetlig hantering av ekobrotten med en nationell tillgång till specialistkompetens. Dessutom säkerställs polisiära utredningsresurser för ekobrottsutredning i hela landet. En samlad ekobrottshantering ger också möjlighet till att bygga upp en nationell kriminalunderrättelseverksamhet på ekobrottsområdet. Betänkandet har remissbehandlats. I stort sett samtliga remissinstanser har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot utredningens förslag. Utifrån regeringens tidigare ställningstagande att ska finnas kvar som en specialistmyndighet för ekobrottsbekämpning, anser regeringen att utredningens förslag är en naturlig och ändamålsenlig utveckling i effektivitets- och kvalitetshänseende, vilket också flera remissinstanser har poängterat. avser därför regeringen att genomföra utredningens förslag. Det kommer att vara en uppgift för att efter samråd med övriga berörda myndigheter besluta om den närmare utformningen av organisationen. En förbättrad informationsförsörjning inom rättsväsendet Som ett led i att effektivisera verksamheterna inom rättsväsendet pågår arbete för att utveckla informationsförsörjningen. Arbetet syftar till att införa ett elektroniskt informationsflöde i brottmålsprocessen. Målet är en effektivare och mer kvalitativ ärendehantering, förbättrad medborgarservice och ökad kunskap. Genom att ersätta det informationsutbytet mellan 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 myndigheterna med ett elektroniskt informationsflöde möjliggörs stora effektivitetsvinster. Bland annat kommer avsevärt mindre tid att behöva läggas på registrering av uppgifter och på traditionell pappershantering. Ett elektroniskt informationsflöde mellan myndigheterna innebär dessutom att handläggningens kvalitet förbättras ytterligare. Eftersom uppgifter inte behöver registreras minskar antalet felkällor. Medborgarservicen stärks också genom att myndigheternas möjligheter att ge god service till enskilda underlättas och handläggningstiderna förkortas. Vidare skapas förutsättningar för e-tjänster för medborgarna, till exempel för parter i rättsprocessen att kunna följa sitt ärende genom rättskedjan. Ett elektroniskt informationsflöde i rättskedjan ger väsentligt förbättrade möjligheter att analysera informationen och kan därmed bidra till ny kunskap om brottsligheten och verksamhetsresultaten. Detta skapar i sin tur förbättrade förutsättningar för brottsbekämpningen och för möjligheterna att bedöma effektiviteten av de åtgärder som vidtas. Flera steg i den första etappen av arbetet har genomförts. Bland annat kan förundersökningsprotokoll och stämningsansökningar numera skickas elektroniskt mellan myndigheterna. deltar sju myndigheter i det praktiska genomförandet av arbetet. När arbetet går in i en andra etapp kommer fler myndigheter att delta som samarbetet fördjupas och omfattar fler områden. Fortsatt utveckling av påföljderna Påföljdssystemet ska innebära snabba, tydliga och konsekventa reaktioner på brott. Dagens påföljdssystem har sina rötter i en reglering som infördes . Samhället och brottsligheten har förändrats mycket och systemet har utvecklats i olika delar och byggts på vart efter. Med utgångspunkt i behovet av att se över hela påföljdssystemet i ett sammanhang tillsatte regeringen . I utredningens uppdrag ingick bland annat frågor om villkorligt fängelse, ungdomspåföljder, flerfaldig brottslighet och särbehandling av unga lagöverträdare. Utredaren har lämnat förslag till ett reformerat påföljdssystem som remissbehandlas. Regeringen avser att återkomma i frågan . Det pågår också ett arbete för att utarbeta förslag om borttagande av automatiskt uppskov 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 med verkställighet av fängelsestraff vid ansökan om nåd. Verkställigheten av ett fängelsestraff får påbörjas så snart domen har vunnit laga kraft, men om den dömde senast på inställelsedagen ansöker om nåd gäller den regeln att straffverkställigheten ska anstå i avvaktan på regeringens beslut i nådeärendet. Den dömde får på så sätt ett automatiskt uppskov med verkställigheten. Regeringens utgångspunkt är att denna möjlighet ska tas bort. Kriminalvårdens arbete med att verkställa påföljder behöver också utvecklas. För att säkerställa att Kriminalvården upprätthåller kvalitet, effektivitet och säkerhet inom givna ekonomiska ramar har styrningen av myndigheten utvecklats . Utöver att effektivisera verksamheten behöver Kriminalvården säkerställa metoder för en skyndsam handläggning av ärenden som avser överförande av frihetsberövande påföljder. För att förbereda och utvidga samarbetet inom EU på detta område har det antagits två rambeslut om överförande av påföljder. Dessa rambeslut ska nu genomföras i svensk rätt. En särskild utredare har i uppdrag att föreslå hur rambesluten ska genomföras och göra en översyn av regelverket för internationell straffverkställighet och därmed sammanhängande frågor.