prop · GZ03102 · 2012-04-16 00:00:00 — Den första delen av lärarfortbildningen inom Lärarlyftet pågick under 20072011. Sammanlagt avsattes under utg.omr. 16, anslaget 1:10 Fortbildning för lärare och förskolepersonal, med syfte att höja lärares ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kompetens. av kommunerna deltog i satsningen. Statskontorets utvärdering av lärarfortbildningen visar att de deltagande lärarna själva ansåg att de hade utvecklat sin undervisning.77 Fortbildningen hade bl.a. gett deltagarna nya ämneskunskaper, lett till att 76Skolverket (2009), Redovisning av regeringsuppdrag (2009:571) 77Statskontoret (2010), Ett lyft för den som vill, Rapport 2010:12. de reflekterade mer över sin undervisning och att de prövade nya Skr. 2011/12:102 arbetssätt. Även de deltagande lärarnas rektorer sa sig ha upplevt att lärarna förbättrat sin undervisning, deltog mer i utvecklingsarbete på skolan och att de visade större självförtroende och arbetsglädje. Vidare visade utvärderingen att fortbildningen stämde överens med huvudmännens behov, var relevant och av hög kvalitet. Utvärderingen bedömde inte vilken effekt fortbildningen har på elevers resultat eller måluppfyllelse. Under 20092011 avsattes på statens budget under utg.omr. 16, anslaget 1:10 Fortbildning för lärare och förskolepersonal för fortbildning av personal i förskolan inom det s.k. förskolelyftet. hade regeringens uppdrag att ansvara för satsningen. Satsningens syfte var att genom ökad kunskap och förstärkt pedagogisk kompetens hos personalen i förskolan stärka förskolans pedagogiska uppdrag och dess måluppfyllelse. Utvärderingen av satsningen visar att fortbildningen bidrog till att höja personalens kompetens inom barns språkliga, skriftspråkliga och matematiska utveckling samt till att höja den didaktiska kompetensen. Satsningen bidrog också till förbättrade kontakter och samarbete mellan kommuner och fristående förskolor och universitet och högskolor. Personal med pedagogiskt ledningsansvar som deltog i fortbildning fick ökade kunskaper om uppföljning och utvärdering av kvalitet i förskolan. Deltagarna i fortbildningen upplevde överlag dess innehåll som relevant i förhållande till behoven. Under 20092011 avsattes sammanlagt på statens budget under utg.omr. 16, anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet till en satsning på matematik, naturvetenskap och teknik (MNT). hade regeringens uppdrag att av dessa medel fördela sammanlagt för att stödja och stimulera skolhuvudmäns eget utvecklingsarbete med att höja kvaliteten i matematikundervisningen. Detta arbete har gått under namnet Matematiksatsningen 20092011. Av redovisning av uppdraget framgår resultat av fyra utvärderingar av matematiksatsningen. Dessa visar bl.a. att satsningen anses ha bidragit till positiva effekter på undervisningens kvalitet på de skolor som deltagit. Fokus på undervisningens kvalitet ökade och engagemang och energi frigjordes hos deltagande lärare. Vidare framgår att arbete med s.k. learning study inom matematik ledde till att lärarna skapade tid för samtal, att undervisningsmönster ändrades och att elevernas resultat förbättrades. 78 (2011), Redovisning av regeringsuppdrag (2011:203). undersökte dock inte effekter på elevernas resultat eller måluppfyllelse Skr. 2011/12:102 på nationell nivå. Yrkesvux är en satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning som inleddes , föranledd av den tidigare kraftiga ekonomiska nedgången. Under 20092011 avsattes sammanlagt på statens budget under utg.omr. 16, anslaget 1:16 Statligt stöd till vuxenutbildning till satsningen, som syftar till att underlätta omställning vid arbetslöshet, motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning och att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Det ska också vara möjligt för den som läst en studieförberedande utbildning att skaffa sig en gymnasial yrkesutbildning. Yrkesvux var ursprungligen planerad att fortgå till 2011, men har förlängts , , varefter yrkesvuxsatsningen successivt fasas ut. har i sammanlagt fem redovisningar följt upp användningen av statsbidraget liksom kommunernas organisation och verksamhet inom yrkesvux. Enligt har kommunerna av olika skäl haft svårt att följa upp studerande inom yrkesvuxsatsningen. Därmed har det varit svårt att lämna uppgifter om t.ex. studerandes verksamhet efter yrkesvux, varför det inte går att dra några slutsatser av satsningens måluppfyllelse utifrån uppföljningen.79 Förskolan ska enligt skollagen stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Kommunerna är enligt skollagen skyldiga att erbjuda barn förskola fr.o.m. i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga ska erbjudas förskola . Alla barn ska erbjudas avgiftsfri förskola under minst från höstterminen det år barnet fyller (allmän förskola). När vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman ska kommunen erbjuda barnet förskola . I förskolans läroplan (Lpfö 98, reviderad 2010) formuleras värdegrund och uppdrag samt mål och riktlinjer för verksamheten. gäller den reviderade läroplanen för förskolan. I denna förtydligas och utvecklas målen för barnens språkliga och kommunikativa utveckling, matematiska utveckling, samt för naturvetenskap och teknik. Syftet är att höja ambitionerna för lärandet 79 (2011), Redovisning av regeringsuppdrag att förbereda och genomföra insatser inom yrkesvux, . och att tydliggöra vad varje barn har rätt att få med sig av förskolans Skr. 2011/12:102 verksamhet. Målen är formulerade på sådant sätt att lärandet kan ske i lekfulla former och med hänsyn till varje barn. Läroplanen innehåller inte mål eller normer för vad enskilda barn ska ha uppnått . Viktiga förändringar är också att förskollärarnas pedagogiska ansvar lyfts fram, att förskolechefens roll som pedagogisk ledare och chef tydliggörs och att förskolans kvalitet kontinuerligt ska utvärderas och dokumenteras. Förskolans läroplan gäller för alla förskolor oavsett om huvudmannen är eller fristående. För pedagogisk omsorg har läroplanen en vägledande funktion. Svenska föräldrar nöjda med förskolan men omsorg, fostran och lärande i förskolan bildade inte alltid en balanserad enhet Svenska föräldrar var mycket nöjda med sina barns förskola, enligt Svenskt Kvalitetsindex 2011. Av de inom skolområdet undersökta verksamheterna förskola, grundskola och gymnasieskola var kundnöjdheten högst inom förskolan. Bland samtliga kommunala verksamheter som undersöktes var kundnöjdheten för förskolan bland de högsta.80 En granskning som Skolinspektionen genomförde om förskolans pedagogiska uppdrag, dvs. hur förskolor arbetar för att stimulera och följa barns lärande i förhållande till förskolans läroplan, indikerade att omsorg, fostran och lärande i förskolan inte alltid bildade en balanserad enhet. Granskningen omfattade 16 kommunala förskolor spridda över landet. Resultaten gör inte anspråk på att ge en generell bild av svensk förskola. Resultaten stöds dock, enligt Skolinspektionen, av aktuell forskning och av det som framkommit i den regelbundna tillsyn Skolinspektionen har genomfört i samtliga kommuners förskoleverksamheter samt i flera av rapporter. Granskningen visar att det inte alltid finns en medvetenhet om förskolans läroplan som utgångspunkt för planeringen av förskolornas verksamhet. I en fjärdedel av förskolorna var det för svagt fokus på lärandet. De mål att sträva mot som berör språkutveckling och matematikutveckling genomsyrade den dagliga verksamheten. De övriga målen att sträva mot var dock inte lika tydligt framträdande. Flera av de granskade förskolorna behövde se över hur den pedagogiska miljön kan utvecklas för att bli mer ändamålsenlig, innehållsrik, stimulerande och inbjudande. För att förskolorna ska kunna utvärdera och utveckla verksamheten mot läroplanens mål att sträva mot behöver de även bli bättre på att dokumentera barnens utveckling och förändrade kunnande, enligt Skolinspektionen. 80Svenskt kvalitetsindex (2011), Sammanställning av Svenskt Kvalitetsindex studier kring service 2011. 81Skolinspektionen (2011), Förskolans pedagogiska uppdrag, Rapport 2011:10. Bristande tillsyn i många kommuner Det är kommunernas ansvar att ge tillstånd till fristående förskolor och Kommunen ska lämna bidrag om verksamheten har god kvalitet och säkerhet. För att förvissa sig om att fristående förskolor präglas av en god pedagogisk verksamhet samt att fristående fritidshem kompletterar skolan och erbjuder en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen behöver kommunen inspektera och samla in uppgifter. Kommunen är ansvarig för verksamhetens kvalitet och för eventuella Om sådana förekommer måste kommunen agera, ytterst genom förelägganden eller genom att återkalla tillståndet. genomförde Skolinspektionen en riktad tillsyn av hur kommunerna skötte sitt tillsynsansvar av de fristående förskolor och fritidshem som fick bidrag av kommunen. Resultaten av undersökningen, som var en totalundersökning där samtliga kommuner besvarade en webbenkät, visar att tillsyn av fristående förskolor och fritidshem inte skett i tillräcklig utsträckning. av kommunerna uppger att de inte genomförde någon regelbunden tillsyn av fristående förskolor inom sina ansvarsområden. Motsvarande andel för fritidshemmen var så hög som . De kommuner som inte genomförde någon regelbunden tillsyn hade därmed en mycket bristfällig kunskap om hur dessa verksamheter fungerade och kunde inte säkerställa verksamheternas kvalitet, enligt De kommuner som gjorde en regelbunden tillsyn skaffade sig ändå inte alltid ett tillräckligt underlag för att kunna bedöma om kvalitetskraven var uppfyllda. En konsekvens av detta kan vara att kommunerna inte vet om det finns brister som behöver åtgärdas. När vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman ska kommunen erbjuda barnet plats i förskola inom fyra Det finns dock kommuner som inte erbjuder förskoleplats . Av de 53 kommuner som granskades av Skolinspektionen genom regelbunden tillsyn var det en kommun som inte levde upp till styrdokumentens krav avseende att erbjuda plats i förskola inom fyra var det en av 57 kommuner. Utöver regelbunden tillsyn får Skolinspektionen in anmälningar från föräldrar och elever om missförhållanden. Det förekom under såväl 2010 som 2011 anmälningar som gällde att kommuner inte erbjudit plats i I dessa ärenden bedömde Skolinspektionen i 6 fall under 2010 och i 11 fall att kommunerna inte erbjudit plats inom 4 månader i enlighet med kraven i styrdokumenten. Fler barn än någonsin i förskolan var 472 000 barn inskrivna i förskolan vilket motsvarade av alla 15-åringar. Andelen inskrivna barn i förskolan har ökat . För uppgifter om det totala antalet barn i olika verksamheter, se tabell 17 i bilaga 4. Av samtliga barn inskrivna i förskolor 2011 gick i Skr. 2011/12:102 fristående förskolor, vilket var en ökning sedan Denna andel varierade dock i betydande grad mellan olika kommungrupper. Högst andel barn i fristående förskola i enskild regi () fanns i kommungruppen förortskommuner till storstäder. I kommungruppen varuproducerande kommuner gick av förskolebarnen i en fristående förskola. Diagram 5.1 Andel barn inskrivna i förskola och antal inskrivna barn per årsarbetare per kommungrupp 2011 Antal inskrivna barn per årsarbetare Andel barn i förskola Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Något minskad gruppstorlek och ökad personaltäthet Trots att fler barn gick i förskolan jämfört med året innan blev den genomsnittliga barngruppen inte större. gick det i genomsnitt 5,3 barn per årsarbetare och 16,8 barn per grupp. Motsvarande var 5,4 barn per årsarbetare och 16,9 barn per grupp. av förskolegrupperna i landet hade en gruppstorlek i intervallet 16 till 20 barn. Andelen småbarnsavdelningar (barn i åldern ) som hade en gruppstorlek som var större än 17 barn per grupp uppgick , vilket var en minskning jämfört med . var dock andelen . har personaltätheten varierat mellan 5,1 och 5,4 barn per årsarbetare. Ökade kostnader både totalt och per barn Av kommunernas kostnader för förskola, fritidshem, pedagogisk omsorg, skola och vuxenutbildning var det kostnaderna för förskolan, uttryckt i kronor, som ökade mest 2010. Den totala kostnaden för förskolan uppgick till , vilket innebar en ökning i fasta priser jämfört med . Antalet barn ökade . Den genomsnittliga kostnaden per barn inskrivet i förskolan var , vilket i fasta priser motsvarade en ökning jämfört med . Av förskolans totala kostnader utgjorde personalkostnaderna . Föräldrars avgifter finansierade i genomsnitt av kostnaderna. Diagram 5.2 Total kostnad, antalet årsarbetare samt antal barn i förskolan, 20002010 (index där 2000=100, fasta priser) Diagram 5.2 illustrerar hur de totala kostnaderna i fasta priser, antalet årsarbetare och antalet barn i förskolan har utvecklats 20002010. har kostnaderna ökat , antalet årsarbetare och antalet barn . Ökat antal årsarbetare i förskolan och ojämn könsfördelning bland de anställda fanns det ca 88 900 årsarbetare i förskolan, vilket innebar att antalet ökade med ca 3 300 jämfört med . Andelen anställda i förskolan med pedagogisk högskoleutbildning var , vilket var en oförändrad andel jämfört med . vanligaste examen var förskollärarexamen. Andelen anställda med Skr. 2011/12:102 pedagogisk högskoleutbildning var högre i kommunala förskolor, , än i fristående, . Andelen har varit förhållandevis stabil . Könsfördelningen bland personalen i förskolan var mycket ojämn. Av de anställda var kvinnor och män. Annan pedagogisk verksamhet regleras i ett eget kapitel i skollagen och består av pedagogisk omsorg (bl.a. familjedaghem), öppen förskola, öppen fritidshemsverksamhet och omsorg under s.k. obekväm arbetstid. Enligt skollagen ska kommunerna sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska också sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds (obekväm arbetstid) i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Förskolans läroplan och de mål som beskrivs där ska vara vägledande för pedagogisk omsorg. Från och med höstterminen det år då eleven fyller får kommunerna erbjuda öppen fritidsverksamhet i stället för fritidshem. Denna verksamhet ska erbjuda barnen möjlighet till utveckling och lärande, en meningsfull fritid, rekreation samt komplettera utbildningen i skolan. Färre barn i pedagogisk omsorg I pedagogisk omsorg deltar framför allt de yngre barnen. I takt med att en allt större andel barn går i förskolan har andelen barn i pedagogisk omsorg minskat. Andelen barn i åldern i befolkningen som var inskriven i pedagogisk omsorg uppgick till , vilket var en minskning jämfört med . Den pedagogiska omsorgen var ojämnt fördelad över landet. Högst andel barn i pedagogisk omsorg hade turism- och besöksnäringskommunerna där av barnen i åldrarna var inskrivna i pedagogisk omsorg. Motsvarande andel för storstäderna var . Den allra vanligaste formen av pedagogisk omsorg var familjedaghem, som utgjorde av verksamheterna. Andra varianter av pedagogisk omsorg kan t.ex. vara flerfamiljslösningar. Färre öppna förskolor och öppna fritidsverksamheter fanns totalt 457 öppna förskolor i riket, vilket var en minskning jämfört med då antalet var 473. i 179 kommuner, vilket var något fler än 2010 då verksamhet erbjöds i Skr. 2011/12:102 175 kommuner. fanns 593 öppna fritidsverksamheter, vilket var en minskning jämfört med då antalet var 617. Förekomsten av öppen fritidsverksamhet skiljer sig mycket åt mellan kommuner och kommungrupper. Öppen fritidsverksamhet fanns i 63 kommuner men av verksamheterna fanns i kommungrupperna storstäder, förortskommuner till storstäder och i större städer. Fler kommuner erbjöd omsorg under s.k. obekväm arbetstid var 4 551 barn i åldern inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid. Motsvarande antal 2010 var 4 035 barn. Antalet kommuner som erbjöd sådan omsorg uppgick till 130, vilket var en ökning med 12 kommuner jämfört med . Allt lägre kostnader i pedagogisk omsorg Kommunernas kostnader för pedagogisk omsorg, öppen förskola och öppen fritidsverksamhet är små jämfört med kostnaderna för förskola och fritidshem. Kostnaderna för pedagogisk omsorg var 2010, vilket var en minskning med jämfört med , uttryckt i fasta priser. Den genomsnittliga kostnaden per barn var vilket uttryckt i fasta priser för öppen förskola uppgick 2010 vilket var en mindre ökning jämfört med . Kostnaderna för öppen fritidsverksamhet uppgick till 2010, vilket i fasta priser motsvarade en ökning med jämfört med . Antalet anställda inom pedagogisk omsorg fortsatte att minska och uppgick till drygt 3 900. var motsvarande antal 4 100. Antalet årsarbetare inom öppen förskola och öppen fritidsverksamhet uppgick till omkring 500 i respektive verksamhet. Förskoleklassen är en frivillig skolform inom skolväsendet. Utbildningen i förskoleklassen ska enligt skollagen stimulera varje barns utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbildningen är avgiftsfri och ska omfatta minst . gäller en ny läroplan: läroplanen för Skr. 2011/12:102 , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11). förskoleklassen gäller den del av läroplanen som anger skolans värdegrund och uppdrag samt i tillämpliga delar den del som anger övergripande mål och riktlinjer för utbildningen. Nästan alla sexåringar, , var inskrivna i förskoleklass . Personaltätheten i förskoleklassen var högre än i , men har minskat till en betydligt lägre nivå. fanns det i förskoleklassen 6,5 lärare per 100 elever jämfört med 8,3 lärare per 100 elever. Personaltätheten har dock ökat jämfört med , då det fanns 6,0 lärare per 100 elever i förskoleklassen.82 Detta var en följd av att antalet elever i förskoleklassen varit i stort sett oförändrat som antalet årsarbetare ökat. Den totala kostnaden för förskoleklassen uppgick till 5,0 miljarder kronor.83 Det motsvarade av skolväsendets totala kostnad. Verksamheten i förskoleklass är ofta lokal- och personalmässigt integrerad med grundskola och fritidshem. Det gör att uppgiftslämnarna ibland behövt göra skattningar eller schablonmässiga fördelningar av kostnader för både personal och lokaler. Kostnadsuppgifterna för de olika verksamheterna bör därför tolkas med viss försiktighet. Kostnaden per elev i förskoleklass uppgick till . Jämfört med 2009 motsvarade det en minskning i fasta priser. fanns det knappt 6 700 årsarbetare i förskoleklasserna, vilket innebar en ökning med knappt 300 årsarbetare jämfört med föregående år. Liksom i förskolan och annan pedagogisk verksamhet var könsfördelningen ojämn. var av personalen kvinnor. Andelen var oförändrad jämfört med . Utbildningen i ska enligt skollagen syfta till att ge eleverna kunskaper och värden och utveckla deras förmåga att tillägna sig dessa. Vidare ska utbildningen förbereda eleverna för aktiva livsval och ligga 82Uppgifterna om lärarantal är omräknade till heltidstjänster. 83Inklusive kostnader för enskild förskoleklass och nystartade och nedlagda förskoleklasser. till grund för fortsatt utbildning. Lika tillgång till utbildning och likvärdig Skr. 2011/12:102 utbildning är viktiga fundament i skollagen, liksom att elever i behov av särskilt stöd har rätt till stöd. betygssystem är mål- och resultatstyrt, vilket innebär att elevernas kunskaper bedöms i relation till specificerade kunskapskvaliteter i form av mål och kunskapskrav. gäller en ny läroplan: läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11). Den nya läroplanen innehåller skolans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer samt kursplaner för ämnen. Kursplanerna innehåller kunskapskrav som anger godtagbara kunskaper och kriterier för de olika betygsstegen. De resultat som redovisas i avsnitt 5.6.2. avser i huvudsak måluppfyllelse i förhållande till de bestämmelser som gällde före . Andelen elever som uppnår målen i samtliga ämnen har ökat Andelen elever som uppnådde målen i samtliga ämnen uppgick våren , vilket var högre än 2006 och den högsta andelen . Jämfört med var det endast i ämnet matematik som en lägre andel elever uppnådde målen. Även det genomsnittliga meritvärdet ökade efter att förra läsåret ha minskat . var det genomsnittliga meritvärdet 210,6 (av maximala 320), en ökning med 1,8 meritpoäng jämfört med . Jämfört med har det genomsnittliga meritvärdet ökat med 3,8 meritpoäng. Det genomsnittliga meritvärdet har successivt ökat sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes /98. Nya behörighetskrav har inneburit att något färre elever är behöriga till gymnasieskolan har behörighetskraven för att få påbörja en gymnasieutbildning på ett nationellt program skärpts. krävdes för att vara behörig till samtliga nationella program lägst betyget godkänt i svenska/svenska som andraspråk, matematik och engelska. De nya behörighetsbestämmelserna innebär att det för yrkesförberedande program krävs lägst betyget godkänt i dessa ämnen och ytterligare fem ämnen, medan det för högskoleförberedande program krävs lägst betyget godkänt i dessa ämnen och ytterligare nio ämnen. För ekonomi- och samhällsvetenskapsprogrammen samt det humanistiska programmet ska fyra av de ytterligare ämnena vara geografi, historia, samhällskunskap och religionskunskap. För naturvetenskaps- och teknikprogrammen ska tre av de ytterligare ämnena vara biologi, fysik och kemi. Flest elever, , var behöriga till yrkesprogrammen. Eftersom andelen elever som inte uppnådde målen var högst för ämnena kemi och fysik var behörigheten lägst, , till naturvetenskaps- Sammantaget var av eleverna . 2011/12:102 behöriga till samtliga program. Andelen elever med betyget godkänt i svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik uppgick våren , vilket var en minskning jämfört med . Resultatskillnader mellan kommuner, skolor och elevgrupper Eleverna i de fristående grundskolorna hade i genomsnitt högre betyg än eleverna i de kommunala skolorna. Betygsskillnaden minskade dock marginellt, eftersom det genomsnittliga meritvärdet ökade något mer i kommunala skolor (från 206,3 till 207,7 ) än i fristående skolor (från 228,2 till 229,5 ). Fristående skolor hade också en högre andel behöriga elever till gymnasieskolans samtliga nationella program. Elevsammansättningen skiljde sig åt mellan fristående och kommunala skolor. Andelen elever med högutbildade föräldrar var högre i fristående skolor. Fristående skolor har en större andel elever med utländsk bakgrund födda i , medan kommunala skolor har en större andel elever som invandrat till efter skolstart. Det fanns också skillnader mellan kommuner och mellan kommungrupper i fråga om genomsnittligt meritvärde och behörighet till gymnasieskolans nationella program.84 Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan kommunen med högst respektive lägst genomsnittligt meritvärde uppgick till 84,2 meritpoäng , jämfört med 93,1 . Skillnaden mellan uppgick till 13,0 meritpoäng, jämfört med 12,4 . 84 Vid redovisning av genomsnittliga meritvärden och gymnasiebehörighet på kommungruppsnivå ingår endast uppgifter från skolor med huvudman. Diagram 5.3 Genomsnittligt meritvärde per kommungrupp Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Bland kommungrupperna var det genomsnittliga meritvärdet högst i kommungruppen förortskommuner till storstäderna och lägst i kommungruppen kommuner i tätbefolkad region. Skillnaden dem emellan uppgick till 16,8 meritpoäng och var således mindre än skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan kommunala och fristående skolor. Högst andel behöriga elever till samtliga gymnasieskolans nationella program fanns i kommungruppen förortskommuner till storstäderna.