prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — Målet är att få till stånd en metod som tydligare visar de samhällsekonomiska effekterna av statens anslag. Resultatet av effektutvärderingen bör i sin tur ge vägledning i arbetet med att utveckla fördelningssystemet för anslaget så att det på bästa sätt främjar regeringens mål för verksamheten. I enlighet med vad som angavs i regeringens förra forsknings- och innovationsproposition bör även fortsättningsvis aktivt arbeta med ägarstyrning för att genomföra statens intentioner, agera som representant för institutssektorn, vara en drivande aktör i en fortsatt utveckling av hela institutssektorn samt löpande föra en dialog på övergripande nivå med näringslivet om förväntningar på institutssektorn och hur dessa förväntningar kan infrias. bör även fortsättningsvis vidareutveckla fördelarna med en ökad samordning av bl.a. administrativt och juridiskt stöd, stöd till EU-ansökningar och av immateriella rättigheter på övergripande nivå. Dessa åtgärder ska säkerställa att verksamheten bedrivs effektivt och att samordningsvinster uppnås. Anslaget för institutens strategiska kompetensmedel m.m. till bör därför öka med totalt 20132016 för industriforskningsinstitutens strategiska kompetensutveckling. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2014, med ytterligare 2015 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. 2012/13:30 Utöver anslagsökningen bör anslaget för institutens strategiska kompetensmedel m.m. till tillfälligt öka med totalt 20132015 för att SP ska kunna etablera ett nytt processutveckling och katalys (se avsnitt 9.5). Vidare gör regeringen i avsnitt 11.4.1 Test- och demonstrationsanläggningar bedömningen att anslaget för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem bör öka för att dels användas för att öka tillgängligheten av test- och demonstrationsanläggningar inom RISE- instituten, dels för andra investeringar och nyetableringar av test- och demonstrationsanläggningar. 11.3Högskolans roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap I 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434) föreskrivs att det i högskolornas uppgift ska ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan ska komma till nytta. Efter förslag i regeringens proposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) förtydligades universitets och högskolors uppgift till att även inkludera nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Det tydliggjordes också att samverkan ska vara en integrerad del av högskolans huvuduppgifter att bedriva forskning och utbildning. Forskningsbaserad kunskap från universitet och högskolor har ett grundläggande värde för samhället. Sådan kunskap utgör en central källa till innovation. Universitet och högskolor är mötesplatser för människor som utvecklar kunskap, kreativitet, kompetens och drivkrafter som kan omsättas i nya lösningar och värdeskapande i nya eller befintliga företag, i offentlig verksamhet eller i civilsamhällets organisationer. Universitets och högskolors uppgifter att utbilda och forska och, som en del av detta, samverka kan omfatta många olika element. De tar sig bl.a. uttryck i forskares deltagande i den breda samhälls- och idédebatten. En del av nyttiggörandet kan omfatta studenter som efter examen tillämpar forskningsbaserad kunskap och metoder eller omsätter idéer i yrkeslivet eller i eget företag på den forskningsbaserade kunskapens grund, som motsvarar behov och efterfrågan i näringsliv och samhälle. Studenterna utgör också en viktig kontaktyta mellan lärosätena och samhället inom ramen för t.ex. praktik och examensarbeten under sina studier. Nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap omfattar också universitets och högskolors verksamhet för att forskningsbaserad kunskap ska komma till användning i offentlig sektor, vidareförädlas, avyttras eller kommersialiseras genom exempelvis patent, licensiering och nystartade företag, liksom forskningssamverkan med befintliga större och mindre företag eller aktörer i andra delar av samhället. En viktig förutsättning för kunskapsöverföring och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap är personrörligheten mellan universitet och högskolor, institut, företag och offentlig sektor. sammanställts i rapporten and Public Policy in Europe (Chesbrough et al, the Science I , 2011) underlättar personrörlighet flödet av den s.k. tysta eller underförstådda kunskapen (från engelskans tacit knowledge) mellan organisationer. Studierna visar att produktiviteten i arbetskraften bestäms lika mycket av kvaliteten på kompetensen bland de anställda som av arbetskraftens rörlighet. För att ge universitet och högskolor bättre förutsättningar att verka för att forskningsbaserad kunskap tillkommen vid högskolan ska komma till nytta, bedömde regeringen i den förra forsknings- och innovationspropositionen att särskilda medel borde anslås för att skapa innovationskontor vid ett antal universitet och ge holdingbolagen vid vissa universitet ökade medel. Som en följd av detta har medel anvisats för dessa ändamål. Flera lärosäten har dessutom fått möjlighet att bilda holdingbolag. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr 16) aviserades införandet av idébanker som ska stödja nyttiggörandet av forskningsresultat tillkomna vid universitet och högskolor, där forskaren själv inte är aktiv. Universitets och högskolors roll har utvecklats och de har fått allt större betydelse i de tidiga skedena av nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Detta återspeglas även i innovationsstödsutredningens delbetänkande (SOU 2012:40). I ljuset av att universitets och högskolors samverkan med det omgivande samhället ökar ställs allt större förväntningar på universitetens och högskolornas roll i samhällsutvecklingen och på förmågan att delta i en global konkurrens om kunskapsproduktion, forskningsexcellens och spetskompetenser. och högskolor är aktörer och kontraktsparter i en mängd olika samverkansformer, inte minst på europeisk nivå i EU-programmen för forskning, utveckling och innovation. Nya former för samverkan mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, företag och offentliga aktörer på regional, nationell och internationell nivå utvecklas i allt högre grad. Universitet och högskolor i är ofta delaktiga i globala kunskapsnätverk, innovationsmiljöer och samverkansplattformar. För företag och offentliga aktörer i nationella och regionala innovationsmiljöer är universitet och högskolor viktiga länkar till dessa. Att såväl forskarna som universiteten och högskolorna själva som de innovationsmiljöer de är en del av har internationell synlighet och konkurrenskraft är viktigt för att göra det attraktivt för globala koncerner att investera i forskning och utveckling i . Det är också viktigt att inte underskatta utbildningens och välutbildade studenters roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Det är angeläget att fortsätta att utveckla universitets och högskolors roll och förmåga att bidra till samhällsutvecklingen. Möjligheten för universitet och högskolor att använda anslagen för forskning och forskarutbildning och för konstnärlig forskning och konstnärligt forskningsarbete för samverkan och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap bör ses över eftersom det i delbetänkandet Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor (SOU 2012:40) har framkommit att anslagens ändamål kan uppfattas som otydliga. Enligt regeringens mening krävs också ytterligare insatser för 2012/13:30 att utveckla universitets och högskolors samverkan och deras roll och arbete när det gäller att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap. 11.3.1Universitets och högskolors strategiska arbete för samverkan och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap Regeringens bedömning: Verket för innovationssystem bör få i uppdrag att, i samråd med , stödja universitet och högskolors strategiska arbete när det gäller samverkan med det omgivande samhället och deras arbete med att verka för att forskningsbaserad kunskap kommer till nytta. Skälen för regeringens bedömning: Det ingår i universitetens och högskolornas uppgift att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt att verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Ett antal uppdrag och utredningar har pekat på brister när det gäller incitament för, och den strategiska styrningen av, universitets och högskolors samverkan med det omgivande samhället samt arbetet med att forskningsbaserad kunskap kommer till nytta. Både i delbetänkandet från Innovationsstöds- utredningen (SOU 2012:40) och i underlagsrapporten och innovation, statens styrning av högskolans samverkan och nyttiggörande till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi framhålls behovet av tydlighet i styrningen av universitets och högskolors nyttiggörande av Verket för innovationssystem föreslog i en rapport med anledning av ett regeringsuppdrag att universitet och högskolor i sin övergripande strategi bör utarbeta och inkludera strategier för sitt arbete med kunskapstriangeln (N2011/3789/FIN). Ett antal hinder har också identifierats för att anställda vid universitet och högskolor ska kunna bidra till samverkan och nyttiggörande av Till exempel pekar i sin rapport Utbildning, forskning och innovation för konkurrenskraft på att meritvärderingssystemet vid lärosätena bör ändras så att relevanta erfarenheter utanför universitet och högskolor får ökad vikt vid anställningar och karriärutveckling. delbetänkande föreslås att incitamenten bör stärkas för att anställda vid universitet och högskolor ska vara aktiva i arbetet med att ta till vara möjligheterna till innovation och samverkan med det omgivande föreslog i rapporten samverkar vidare (2008:10 R) att samverkansarbete bör uppvärderas vid meritvärdering för att utveckla universitetens och högskolornas samverkan med omvärlden. I propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337) lämnade regeringen förslag och gjorde bedömningar i fråga om bl.a. ökad frihet när det gäller läraranställningar. Reformen trädde i kraft den och innebar en avreglering i fråga om olika En anställning som professor och lektor regleras dock även i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). Professor är den främsta anställningen som lärare. I övrigt får universitet och högskolor själva bestämma vilka kategorier av lärare som ska anställas och vilka möjligheter till befordran som ska finnas för lärarna. Flera lärosäten, bl.a. Kungl. Tekniska högskolan och , har drivit ett eget utvecklingsarbete på området med målsättning att samverkan och innovationsarbete ska vägas in som bedömningsgrund vid anställningar och befordringar. delbetänkande pekar på att grundutbildningens roll är betydelsefull för nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap. Utbildning i innovationsprocesser, affärsutveckling, entreprenörskap och immaterialrätt skapar förmågor som är viktiga, såväl för konkurrenskraft i både befintliga företag och nya kunskapsintensiva företag som för utveckling av offentlig verksamhet. Regeringen har tidigare i strategin för entreprenörskap inom utbildningsområdet (U2009/3635/G) framhållit att entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom utbildningssystemet. Regeringen anser att verksamheten vid universitet och högskolor är viktig för att bidra till hållbar samhällsutveckling och tillväxt. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr. 16) framhöll regeringen att ett närmare samband mellan utbildning, forskning och innovation bidrar till att både stärka kvaliteten i, och öka nyttiggörandet av, forskningsbaserad kunskap. Regeringen uttalade att den ser positivt på att universitet och högskolor stärker kopplingen mellan utbildning, forskning och innovation och att lärosätena i sina strategier utifrån detta perspektiv utvecklar samverkansformer med det omgivande samhället. Det är viktigt att universitet och högskolor arbetar strategiskt för att underlätta samverkan och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Det omfattar att i större utsträckning beakta betydelsen av samspelet mellan utbildning, forskning, innovation, innovationsstöd och hantering av immateriella rättigheter och tillgångar i enlighet med Europeiska kommissionens rekommendationer (Commission Recommendation on the management of intellectual property in knowledge transfer activities and Code of Practice for universities and other public research organisations (COM(2008)1329)). Regeringen vill poängtera att de ökade förutsättningar som universitet och högskolor har fått för att skapa incitamentsstrukturer för lärare bör utnyttjas för samverkan och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap inklusive personrörlighet. Regeringen vill också peka på att lärosätena har möjlighet att på olika sätt arbeta med inslagen av entreprenörskap i utbildningen. Regeringen vill vidare poängtera vikten av att universitet och högskolor arbetar med strategier för samverkan. Regeringen avser därför att ge Verket för innovationssystem i uppdrag att, i samråd med , stödja lärosätenas strategiska arbete när det gäller samverkan med det omgivande samhället och deras arbete med att verka för att forskningsbaserad kunskap kommer till nytta. Detta uppdrag anknyter till bedömningen i avsnitt 6.3 Resursfördelning efter bedömning kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande samhället. 2012/13:30 11.3.2 Regeringens bedömning: Anslaget för särskilda utgifter inom universitet och högskolor bör öka med totalt 2013 för universitetens stöd för att forskningsbaserad kunskap kommer till nytta i form av nya innovationskontor. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Medlen bör fördelas till de universitet som saknar innovationskontor. Skälen för regeringens bedömning: I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) beskrev regeringen ambitionen att bilda innovationskontor för att underlätta nyttiggörandet av forskningsresultat. Sammantaget finns nu åtta innovationskontor vid elva universitet. Innovationskontoren stöder forskare med att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap och har bidragit till att den innovationsstödjande verksamheten vid universiteten har blivit mindre fragmenterad. I innovationsstödsutredningens delbetänkande Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor (SOU 2012:40) påpekas att denna satsning har varit av stor betydelse för att stärka lärosätenas handlingsförmåga. Regeringen bedömer att satsningen på innovationskontor har varit positiv för utvecklingen av universitetens roll inom nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. bör få samma förutsättningar att bedriva innovationsstödjande verksamhet via ett innovationskontor, och bör därför tilldelas medel för sådana. Anslaget för särskilda utgifter inom universitet och högskolor bör därför öka med totalt 2013 för universitetens stöd för att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap i form av nya innovationskontor. Därmed beräknas anslagsnivån för detta ändamål bli högre 2016 än 2012. Medlen bör fördelas till de universitet som saknar innovationskontor, dvs. , , och . Medlen bör användas för att bygga upp grundkompetens i affärsutveckling, projekthantering, riskvärdering och immateriella rättigheter vid lärosätena. Medlen bör även gå till att assistera forskningsmiljöer, forskare och studenter i nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och att skapa länkar till aktörerna i innovationssystemet. Samordning av kompetens mellan innovationskontoren är central. Innovationskontoren stödjer forskare och ibland också studenter som vill nyttiggöra forskningsbaserad kunskap. Verksamheten kan variera mellan universiteten men alla erbjuder någon form av allmän affärsrådgivning och vägledning. Innovationskontoren inspirerar och informerar även om nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Det är viktigt att universitet med innovationskontor samordnar kompetenser mellan sig och samverkar med högskolor som inte har innovationskontor. Det bör även gälla de konstnärliga högskolorna. Innovationskontoren bör också samverka med den sektorsspecifika spetskompetensen på nationell nivå som finns framför allt hos , och Verket för Prop. 2012/13:30 innovationssystem (se avsnitt 11.4.2). Regeringens bedömning är att verksamheten vid universitetens innovationskontor regelbundet bör följas upp. Uppföljning bör ske främst genom avrapportering av ett antal flödestal i universitetens årsredovisningar. Möjligheten att i dialog med användare testa, verifiera och demonstrera nya idéer i verkliga miljöer är viktig för att förstå behov och utvärdera och utveckla nya lösningar. Tillgång till och användning av infrastruktur för test, verifiering och demonstration innovationsinfrastruktur är därför viktig för innovationsförmågan i . Tillgången till innovationsinfrastrukturer har stor betydelse för att stärka och regionernas attraktionskraft för internationella investeringar i forskning och utveckling, liksom för forskare eller andra med hög kompetens. I tidiga skeden i utvecklingen av nya lösningar är det ofta svårt att ha full information om och värdera potentialen i idéerna till nya lösningar. Utvecklingstiderna är också ofta mycket långa. Detta gäller i synnerhet idéer för nya och växande marknader eller områden i samhället. Det är osäkert hur det tar innan verksamheten kan bära sig ekonomiskt eller om idén överhuvudtaget är genomförbar. Utvecklingsinvesteringarna i dessa skeden innebär därför en hög risk för enskilda aktörer, men kan ur ett samhällsperspektiv vara motiverade. Infrastrukturer som kan nyttjas av flera användare för att verifiera, testa och demonstrera teknisk och marknadsmässig bärighet i olika möjliga lösningar, i nära samarbete med potentiella kunder, kan därför sägas vara samhällsekonomiskt lönsamma. Regeringens bedömning: Anslaget för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem bör öka med totalt 20132016 för att öka tillgängligheten till test- och demonstrationsanläggningar vid industriforskningsinstituten inom . Medlen bör även kunna användas för andra investeringar och nyetableringar av test- och demonstrationsanläggningar. Anslaget bör öka med 2013. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2016. Skälen för regeringens bedömning: Syftet med test- och demonstrationsanläggningar är att testa forskningsresultat och nya lösningar tidigt i utvecklingskedjan av en idé, under verkliga förhållanden, ofta i samverkan med potentiella användare och kunder. Anläggningarna är en viktig infrastruktur för innovation. En demonstrator kan vara en enskild teknisk lösning eller ett produktionssystem som kan användas av företag eller forskare för att testa och vidareutveckla nya idéer. Den kan också vara ett sätt att pröva olika affärsmodeller för att underlätta att nya lösningar når marknaden. Det finns behov av att öka och effektivisera användningen av befintliga testbäddar och demonstratorer genom att öka tillgängligheten för nya aktörer och projekt. Kollektiv tillgång till test- och demonstrationsanläggningar är inte minst viktigt för små och medelstora företag. Kraven på testning och validering av nya lösningar är ibland ett hinder för mindre företag med Att ha möjlighet att pröva en ny lösning i en demonstrator kan medföra att tiden till marknad minskas avsevärt. demonstrator som är öppen för flera kan medföra att idéer som testas ofta täcker en större del av värdekedjan än om enbart ett enskilt företag bygger upp en demonstrator. Innovationens värde kan ofta uppträda på en annan plats i kedjan, vilket gör att en demonstrator också bidrar till att föra samman aktörer i nya konstellationer. tvärvetenskapliga förhållningssätt och en snabbare utveckling av olika Investeringar i testbäddar och demonstratorer har en stor strategisk betydelse för utveckling av nätverk med regional närvaro mellan forskning, näringsliv och offentlig sektor. till liknande miljöer kan även bero på regelverk som stänger ute potentiella användare i näringsliv och andra delar av samhället, men kan i vissa fall bero på bristande information. En utvecklad infrastruktur inom test- och demonstrationsanläggningar förbättrar möjligheterna för forskare, företag och andra relevanta aktörer som finns i olika delar av samhället att på ett effektivt och kvalificerat sätt pröva nya tillämpningar i en verklig situation. Testmiljöer och demonstratorer inom områden av stort samhälleligt intresse behöver skapas, och befintliga anläggningar behöver tillgängliggöras på ett sätt som innebär att användning och finansieringen av test- och demonstrationsanläggningarna optimeras. denna infrastruktur finns tillgänglig, påverkar det attraktionskraft genom att fler företag, entreprenörer och forskare förlägger sin verksamhet i . Det är särskilt viktigt att små och medelstora företag ges möjlighet att ta del av dessa infrastrukturer, eftersom de har begränsade finansiella resurser att bygga egna testanläggningar. och pilotanläggningar för små och medelstora företag vid (RISE-instituten) försvåras av de höga avgifter som RISE-instituten tvingas ta ut för att bära kostnaderna för investering och drift av anläggningarna. Om dessa avgifter reduceras, skulle möjligheten att utnyttja demonstratorer i samband med forsknings- och utvecklingsprojekt öka. Ett annat syfte med test- och demonstrationsanläggningarna är också att stimulera samverkan mellan universitet och högskolor, institut och näringsliv. Det finns även ett behov av nyinvesteringar för att hitta, utveckla och testa nya lösningar. Det kan gälla testbäddar och demonstratorer kopplat till sjukhus, hållbart byggande, biobaserade produkter, växtförädling, dataregister och reningsverk m.m. Inom flygsektorn är storskaliga demonstratorer en central del av Ett viktigt område för demonstrationsprojekt inom flygsektorn är minskad miljöpåverkan. Inom it-området finns behov av att utveckla analysförmåga, forskning och innovation kring stora data- Prop. 2012/13:30 och s.k. molntjänster för att möta de samhällsutmaningar som regeringen Regeringen bedömer därför att anslaget för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem bör öka med totalt 20132016 för att öka tillgängligheten till RISE-institutens test- och demonstrationsanläggningar. Medlen bör även kunna användas för investeringar eller nyetableringar av test- och demonstrationsanläggningar. Anslaget bör öka med 2013. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2016. Vidare avser regeringen att ge Verket för innovationssystem och () i uppdrag att gemensamt ta fram en strategi för att tillgängliggöra test- och demonstrationsanläggningar inom och gemensamt bedöma behovet av investeringar och nyetableringar. Satsningen innebär att forskare inom universitet och högskolor och små och medelstora företag kan utnyttja test- och demonstratormiljöer hos industriforskningsinstituten i större utsträckning och att därmed fler forskningsresultat ges förutsättningar att nyttiggöras och kommersialiseras. 11.4.2Kommersialisering genom företagsfinansiering och rådgivning I arbetet med att öka värdeskapandet med bas i forskningsbaserad kunskap och andra kunskapsintensiva affärsidéer är tillgång till såddkapital och annat riskvilligt kapital i tidig fas en viktig del. Internationella jämförelser visar att det finns jämförelsevis gott om offentligt och privat riskkapital i , men i relation till flera andra jämförbara länder är en mindre andel av det tillgängliga kapitalet riktat till de allra tidigaste faserna, där behovet av marknadskompletterande offentlig stödfinansiering är störst. Utredningen om stödsystem för hantering av innovationer och immateriella tillgångar vid universitet och högskolor anser i sitt delbetänkande Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor (SOU 2012:40), att det statliga riskkapitalet måste komma i tidigare faser för att på ett bättre sätt komplettera det I betänkandet Innovationer och företagande framtid (SOU