prop · H0031d24 · 2012-09-20 00:00:00 — redovisade resultat av en utvärdering av och ideella kvinnojourers insatser för våldsutsatta kvinnor. Flertalet av de kvinnor som ingick i utvärderingen hade varit utsatta för grovt våld. Både de kvinnor som fått stöd eller skydd från en eller ideell verksamhet och de som inte tagit del av sådant stöd hade i genomsnitt sämre psykosocial hälsa än individer i befolkningen i allmänhet. Utvärderingen visar också att kvinnorna, både de som har fått och de som inte har fått stöd, rapporterade små till måttliga förbättringar i psykisk hälsa och psykosocial funktion. fick i uppdrag att göra en förstudie för att identifiera vilka åtgärder som behöver vidtas inom den närmaste treårsperioden för att utveckla metoder, kunskapsstöd och vägledning till för insatser till våldutövare samt en verksamhetsnära manual för insatser för denna målgrupp (S2011/1233/FST). Uppdraget redo- visades . utgick i sina förslag även från ovanstående utvärdering om insatser för våldsutsatta kvinnor och från utvärderingen Stöd till barn som bevittnat våld mot mamma (, 2011). För- slagen innehåller bl.a. utvecklingsinsatser för att få fler våldsutövare att gå i behandling samt utveckling av arbete för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Regeringen har, utifrån förstudien, gett ytterligare i uppdrag att utveckla metoder och vägledning för arbetet med peroner som utövar våld mot närstående (S2012/3248/FST). Länsstyrelserna har rapporterat uppdraget att stödja samordningen i länet av insatser som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor, att barn bevittnar våld, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Rapporterna visar att länsstyrelserna arbetar strategiskt och utgår från kartläggningar av behov på området för att kunna göra ändamålsenliga insatser. Samverkan i länen utvecklas, och även samverkan länsstyrelserna emellan, vilket bidrar till att utveckla kunskap och effektiva arbetsmetoder på området. Länsstyrelserna har som en del av sitt uppdrag med att ge stöd till skyddat boende för hedersvåldsutsatta ungdomar bl.a. lyft fram behovet av kvalitetskriterier för skyddat boende för dessa målgrupper. Länsstyrelserna är också en viktig aktör när det gäller arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. i har ett nationellt uppdrag att genomföra insatser inom området. Regeringen gav ett uppdrag till i (U2011/7068/UC) som syftar till att ytterligare förstärka de pågående insatserna mot hedersrelaterat våld och förtryck och arbetet med att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Uppdraget innebär bl.a. att myndigheten ska ta fram information till unga och ge utbildning till olika personalgrupper som möter unga. Bestämmelser om utredningar avseende kvinnor och män som har avlidit med anledning av brott av närstående eller tidigare närstående personer har införts i lagen (2007:606) om utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. Ändringarna i lagen, som benämns utredningar avseende vissa dödsfall, trädde i kraft . (Brå) har följt upp handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (Brå 2011:18). Utvärderingen visar att handlingsplanen och dess åtgärder har bidragit till en förbättrad samverkan mellan aktörer och en ökad medvetenhet om problemen kring människohandel för sexuella ändamål och prostitution. Brå pekar bl.a. på att det behövs mer kunskap om dessa fenomen och att det är viktigt med samordning av de insatser som bedrivs på området. i har ett flerårigt uppdrag som 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 a. omfattar nationell samordning av arbetet som bedrivs av myndigheter mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (Fi2010/5567 m.fl.). Uppdraget har bidragit till att samverkan mellan myndigheter, frivilligorganisationer och andra aktörer på området har utvecklats och stärkts. () har arbetat för att sprida information om arbete med att motverka efterfrågan på köp av sexuella tjänster för att förebygga och bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål (U2011/7064/JÄM). SI har bl.a. anordnat konferenser och s.k. workshops för utländska nyckelaktörer, vilket har bidragit till ökad kunskap om och intresse för arbetet i . Inom ramen för uppdraget har SI även genomfört en rad informationsaktiviteter såsom internationella journalistbesök till , spridning av information till internationell media och publicerat skriften the Swedish Example som översatts till fyra språk. Myndighetens arbete har skapat förutsättningar för samverkan och informationsutbyte mellan yrkesgrupper som arbetar med dessa frågor i . För att motverka människohandel stödjer regeringen också Östersjöstaternas råds Aktionsgrupp mot människohandel . Aktionsgruppens arbete har bidragit till ökat samarbete mot människohandel i . Regeringens handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja 2009/10:229) har följts upp med nya åtgärder inom fyra områden: stärkt förebyggande arbete, förstärkt stöd och skydd, förbättrad samverkan mellan myndigheter och ökad kunskap. SCB har på uppdrag av regeringen kartlagt antalet kontakter som myndigheter och andra verksamheter har haft med personer som är eller har varit utsatta för giftermål mot den egna viljan (U2011/3525/UC). Resultatet visar att det främst var kvinnor i åldern som antingen var oroliga för att bli gifta mot sin vilja eller som hade blivit bortgifta eller förlovade mot sin vilja. Kartläggningen visar också att det framförallt är och ideella organisationer som har kontakt med målgruppen. har rapporterat en kunskapssammanställning om traditionella och vigselliknande ceremonier samt om ekonomiska förbindelser mellan blivande makars familjer. PROP 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Rapporten makar (2012:1) visar att formellt ogiltiga vigslar som ingås genom traditionella eller religiösa ceremonier sanktionerar ett sexuellt förhållande mellan flickan och pojken eller kvinnan och mannen och gör att paret betraktas som gifta i omgivningens ögon. lyfter fram att vissa grupper kan ha egna utarbetade rättssystem som fungerar parallellt med det svenska rättssystemet. I samband med äktenskap kan ekonomiska överenskommelser mellan makarna förekomma. De kan i vissa fall skydda kvinnan från att bli utblottad vid en skilsmässa, men kan också innebära att en skilsmässa försvåras. i har på regeringens uppdrag (IJ2010/961/JÄM) rapporterat en vägledning, Våga göra skillnad, riktad till berörda yrkesgrupper för att förebygga och förhindra att unga personer blir gifta mot sin vilja. Vägledningen betonar särskilt vikten av samverkan mellan olika aktörer på lokal nivå och individinriktade insatser. Utifrån rapporten har myndigheten fått i uppdrag att utveckla och sprida vägledningen (U2011/4322/JÄM). Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid har på regeringens uppdrag (IJ2010/960/JÄM) tagit fram och spridit en handledning till hälso- och sjukvårdspersonal för att kunna ge råd och stöd till flickor och kvinnor som kontaktar sjukvården för att få intyg på att de inte har haft samlag eller som söker hjälp för att på medicinsk väg rekonstruera hymen, den s.k. mödomshinnan, inför kommande äktenskap. För att ytterligare sprida kunskap kring problemet med att unga kvinnor känner oro inför giftermål har regeringen gett i uppdrag att utveckla stödmaterial för personalens undervisning i sex och samlevnad där problematiken som lyfts fram i NCK:s rapport ingår (U2011/7067/S). Jämställdhetsintegrering är den huvudsakliga strategin för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetsintegrering innebär att all verksamhet ska bedrivas med utgångspunkt från kunskap om kvinnors och mäns villkor och behov. De som vanligen ansvarar för beslutsprocessen ansvarar också för att den genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Ett omfattande utvecklingsarbete har bedrivits inom för att intensifiera arbetet med jämställdhetsintegrering. Arbetet har resulterat i en strategi för jämställdhetsintegrering i , som omfattar alla beslutsprocesser, men som även pekar ut ett antal centrala och särskilt prioriterade processer. Strategin syftar till att ge regeringen bästa möjliga förutsättningar för att jämställdhet ska genomsyra regeringens politik. Programmet Hållbar Jämställdhet som bedrivs av Kommuner och Landsting (SKL) har fått fortsatt stöd av regeringen för att stödja utvecklingsarbetet med jämställdhetsintegrering i kommuner och landsting (IJ2010/941/JÄM). Inom ramen för programmet har informationsinsatser om jämställdhetsintegrering för att ytterligare stärka kunskapsutvecklingen i kommuner och landsting kring jämställdhetsintegrering genomförts. Målet är en mer jämställd medborgarservice som ska komma såväl kvinnor som män till del i deras vardag. Vidare har programmet utbildat deltagare från kommuner och landsting om webbverktyget MakEQuality, vars syfte är bl.a. att verka för att medborgare enkelt ska kunna få information om hur deras kommuner och landsting arbetar med jämställdhet. Webbportalen Jämställ.nu utgör ett värdefullt instrument för att samla och sprida erfarenheter och kunskaper av praktiskt arbete och forskning inom området jämställdhetsintegrering. Portalen tillhandahåller bl.a. metoder, modeller och interaktiva verktyg som syftar till att förenkla och kvalitetssäkra arbete med jämställdhetsintegrering. Europeiska socialfonden, , SKL och Verket för innovationssystem driver gemensamt portalen. Statligt stöd till jämställdhetsprojekt Organisationer och verksamheter som bedriver projekt som syftar till att främja jämställdhet kan ansöka om projektbidrag hos . Bidrag kan lämnas, i enlighet med förord- ningen (2006:390) om statsbidrag till jämställd- hetsprojekt, för projekt vars syfte ligger inom ramen för regeringens mål för jämställdhetspolitiken. har myndigheten fördelat bidrag om till 19 projekt. De projekt som beviljades bidrag var i huvudsak kopplade till delmålen om Makt och inflytande och ekonomisk jämställdhet. Av projektredovisningarna framgår bl.a. att fler organisationer har uppgett att de målinriktat arbetar med att få fler kvinnliga medlemmar på ledande positioner i föreningslivet. Vidare har på regeringens uppdrag (U2011/7064/JÄM) fördelat 4miljoner kronor till organisationer för arbete mot diskriminerng och för jämställdhet i den egna organisationen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 förebygga och bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Regeringens särskilda jämställdhetssatsning under föregående och innevarande mandatperioder har sammantaget stärkt jämställdhet som ett kunskapsområde. Utveckling av nya metoder, utvärderingar och studier på olika områden har bidragit till en kvalitetshöjning i jämställdhetsarbetet. Dessa erfarenheter ligger till grund för inriktning och utformning av fortsatta insatser. Regeringen bedömer att jämställdhetssatsningen 20072010 har bidragit till att skynda på utvecklingen mot ett jämställt samhälle. Vidare har den bidragit till att stärka jämställdhet som ett kunskaps- och politikområde och till att höja kvaliteten i jämställdhetsarbetet. Satsningen fortsätter även , där tyngdpunkten i insatserna är att stärka och säkra hållbarheten i det förändringsarbete som initierades under förra mandatperioden. Det är viktigt att nyvunna kunskaper tas tillvara och tillämpas i den reguljära verksamheten i myndigheter och att investeringar i utveckling ska löna sig i form av förändrade arbetssätt som kan leda till ökad jämställdhet. Regeringens långsiktiga arbete med att utveckla jämställdhetsintegrering som strategi fortsätter och omfattar åtgärder på nationell, regional och lokal nivå. Arbetet bygger vidare på erfarenheter och slutsatser från utvärderingar av de senaste mandatperiodernas arbete med jämställdhetsintegrering. Insatser som syftar till att utveckla nya kunskaper, arbetsmetoder och samverkansformer fortsätter, där arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, är prioriterat. Insatserna syftar bl.a. till att förbättra bemötandet och omhändertagandet av brottsoffer inklusive barn som har bevittnat våld. Samverkan mellan olika myndigheter och mellan myndigheterna och frivilligorganisationer har också bidragit till att öka kompetensen och kunskapen i frågor som rör prostitution och människohandel för sexuella ändamål samt att motverka efterfrågan på prostitution. Länsstyrelsernas strategiska arbete kommer även fortsättningsvis att vara en viktig utgångspunkt för att Jämställdhet mellan kvinnor och män handlar om att riva hinder, vidga möjligheter och att förändra de normer och beteenden som begränsar människors utveckling. Varje kvinna och man eller flicka och pojke ska ges förutsättningar att utvecklas utan att hindras av fördomar och stereotypa föreställningar. Regeringen fortsätter reformarbetet som inleddes under förra mandatperioden för att påskynda utvecklingen inom områden som är strategiskt viktiga för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. I regeringens skrivelse (skr. 2011/12:3, bet. 2011/12:AU6, rskr. 2011/12:149) redogörs för jämställdhetspolitikens inriktning för perioden 20112014. Arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, kommer fortsatt att ha hög prioritet. Jämställdhet i arbetslivet och näringslivet samt kvinnors och mäns rätt till utbildning på lika villkor är andra viktiga områden som kräver fortsatta insatser. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg. omr. 13, bet. 2010/11:AU1, rskr. 2010/11:96) konstaterades mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts inom ramen för regeringens jämställdhetssatsning att det är en central uppgift att skapa långsiktighet och säkerställa hållbarheten i de åtgärder som har genomförts. Jämställdhetssatsningen har möjliggjort ett fortsatt ambitiöst utvecklingsarbete, bl.a. en utveckling av jämställdhetsintegrering som strategi och ett uppföljningssystem som inkluderar jämställdhetsstatistik, framtagande av indikatorer och utveckling av bilagan till budgetpropositionen om ekonomisk jämställd- PROP 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 het mellan kvinnor och män. Genom att regeringen även under innevarande mandatperiod tillför jämställdhetspolitiken stora resurser kan således ett fortsatt ambitiöst utvecklingsarbete bedrivas inom prioriterade områden. Utöver jämställdhetsintegrering som huvudstrategi används särskilda åtgärder för att stimulera, utveckla och påskynda förändringsarbetet. Regeringens jämställdhetspolitik ligger väl i linje med Europeiska kommissionens strategi för jämställdhet 20102015. Grundläggande för arbetet med jämställdhetsintegrering är att det bedrivs i ordinarie verksamheter för att skapa förutsättningar för bestående resultat. Det är därför viktigt att ett jämställdhetsperspektiv integreras i all verksamhet som bedrivs av statliga myndigheter, kommuner och landsting. Regeringen redogör i skrivelsen Jämställdhetspolitikens inriktning 20112014 (skr. 2011/12:3, bet. 2011/12:AU6, rskr. 2011/12:149)) att arbetet med jämställdhetsintegrering ska stärkas och utvecklas med utgångspunkt i en plattform med insatser på central, regional och lokal nivå. I syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar för att jämställdhet ska genomsyra regeringens politik har regeringen, inom ramen för plattformen, beslutat om en ny strategi för jämställdhetsintegrering i (U2012/1388/JÄM). Vidare inbegriper plattformen ett utvecklingsprogram där ett antal särskilt utvalda myndigheter går före och utgör goda exempel på hur jämställdhetsintegrering av kärnprocesser bidrar till måluppfyllelse av de jämställhetspolitiska målen. Plattformen innefattar även stöd till jämställdhetsintegrering på regional nivå och kvalitetssäkring av utvecklingen av jämställdhetsintegrering i kommuner och landsting genom fortsatt stöd till Kommuner och Landstings program Hållbar Jämställdhet för att säkerställa att goda resultat från föregående mandatperiod får bestående verkan. Programmet stödjer jämställdhetsintegrering av verksamheter i kommuner, landsting, regionala och kommunala självstyrelseorgan. Plattformen för jämställdhetsintegrering innehåller även fortsatta insatser för att samla och sprida erfarenheter och kunskap om praktiskt arbete med jämställdhetsintegrering. 5.5.2En jämn fördelning av makt och inflytande Regeringens mål när det gäller en jämn fördelning av makt och inflytande innebär att kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Det gäller både formella politiska rättigheter och fördelningen av den makt som ligger utanför det som vanligen räknas till det demokratiska styrelseskicket. Män innehar i större utsträckning än kvinnor chefspositioner och dominerar också i börsbolag och ledningsgrupper. Regeringen står fast vid att lagstiftning om kvotering till bolagsstyrelser är fel metod, men avser att fortsätta arbetet med att öka andelen kvinnor på ledande positioner. Vidare har regeringens uppdrag att fördela bidrag för projekt som bedrivs av frivilligorganisationer som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män (U2011/7064/JÄM). ska också fortsätta uppdraget (U2011/7064/JÄM/UC) att stödja organisa- tioner som vill arbeta med engagemangsguider och liknande metoder bland ungdomar och kvinnor i bostadsområden med lägre organisationsgrad. Regeringen beslutade om insatser inom kulturområdet för att främja jämställdhet i musiklivet och inom filmen (Ku2011/1026/KV), (Ku2011/558/MFI). Regeringen har också beslutat om fleråriga jämställdhetsinsatser som syftar till att stärka kvinnor som tillhör nationella minoriteter samt stimulera samarbetet mellan de nationella minoriteterna i jämställdhets- och diskrimine- ringsfrågor (A2011/2968/DISK). Att ha arbete och utbildning är grunden för kvinnors och mäns möjligheter att utvecklas och försörja sig. Trots ett mångårigt arbete för att stärka förutsättningarna för jämställdhet råder det alltjämt olika villkor för kvinnor och män för att komma in, stanna kvar och utvecklas i arbetslivet samt att förena arbete och familj. Löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, skillnader i sjukskrivningar och i användande av föräldrapenningdagar samt underrepresentation av kvinnor i ledande befattningar är till stor del uttryck för kvinnors och mäns olika möjligheter i arbetslivet. För att komma till rätta med dessa brister krävs långsiktiga åtgärder. I skrivelsen Jämställdhetspolitikens inriktning 20112014 (skr. 2011/12:3, bet. 2011/12:AU6, rskr. 2011/12:149) redogör regeringen för kommande insatser för att komma till rätta med hinder för jämställda arbetsvillkor. Fortsatta prioriterade insatser är bl.a. lika lön för lika eller likvärdigt arbete, deltidsarbete, kvinnors karriärmöjligheter och deltagande i beslutsfattande positioner. En faktor som påverkar de genomsnittliga förvärvsinkomsterna är att många kvinnor fortfarande tar ett större ansvar än män för det obetalda arbetet och har därmed mindre tid över för betalt arbete, vilket leder till lägre genomsnittliga pensioner för kvinnor. har därför fått i uppdrag av regeringen att göra en analys av hur förvärvsmönster skiljer sig mellan kvinnor och män och hur det påverkar pensionen (S2011/10187/SF). En annan viktig fråga är att undersöka orsakerna till kvinnors högre sjukfrånvaro. En anledning till sjukfrånvaro är arbetsskador. Regeringen har därför gett ett flerårigt uppdrag att bistå med kunskapsöversikter i frågor som rör arbetsskador (IJ2010/2268/JÄM). Vidare har fått i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem (A2011/2209/ARM). I syfte att analysera för- hållanden som påverkar jämställdhet i arbetslivet och stimulera till debatt om hur jämställdhet i arbetslivet kan främjas beslutade regeringen att tillkalla en delegation för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). Delega- tionen ska sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet liksom om de förhållanden som är grunden för dessa skillnader. Delegationen ska lämna förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet och minska lönegapet mellan kvinnor och män. Delegation ska redovisa sitt uppdrag . Jämställdhet i skolan är en av de centrala frågorna inom både jämställdhetspolitiken och utbildningspolitiken. Förskolan, skolan och högskolan har en viktig uppgift att bidra till flickors och pojkars samt kvinnors och mäns lika 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 möjligheter att utvecklas kunskapssmässigt utifrån sina förmågor och intressen oberoende av könstillhörighet. Samhällets behov av att ta tillvara den bästa kompetensen gynnas av studerandes möjligheter att göra studieval oberoende av stereotypa könsroller. Därför bör studerandes möjlighet att frångå könsbundna studieval stärkas. Regeringen gav och i uppdrag att genomföra insatser inom skolväsendet i syfta att främja jämställdhet i skolväsendet enligt skollagen (2010:800) under 20122014 (U2011/7067/S och U2012/3983/S). Flickor och unga kvinnor, pojkar och unga män ska i förskola och skola ges möjlighet att pröva och utveckla sin förmåga och intressen oberoende av könstillhörighet. Satsningen ska bl.a. ge förskolechefer, rektorer, förskollärare, lärare och fritidspedagoger ökad kunskap om hur undervisningen, sociala relationer och de arbetssätt som används i lärandet kan påverka flickors och pojkars resultat. Varje elev ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen för utbildning oavsett kön eller bakgrund. har getts i uppdrag (U2011/6115/JÄM) att göra en förstudie i fråga om anslagen för forskning och forskarutbildning ur ett jämställdhetsperspektiv. Uppdraget ska redovisas . 5.5.4Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Fördelningen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet mellan kvinnor och män har ett nära samband med kvinnors möjlighet att delta fullt ut på arbetsmarknaden samt med kvinnors och mäns möjlighet att förena föräldraskap och familjeliv med yrkesarbete. Det är viktigt att skapa förutsättningar för kvinnor och män att på lika villkor ta ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Möjligheten att förena avlönat arbete med att ha en familj och att vårda relationer med närstående ska vara central i jämställdhetspolitiken. Både möjligheten till skattereduktion för hushållsarbete, den s.k. RUT- reformen, och jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen är steg i den riktningen. I syfte att öka incitamenten för föräldrar att fördela föräldrapenningdagarna mer jämnt emellan sig har jämställdhetsbonusen förenklats. PROP 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 5.5.5Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer Våld och andra former av övergrepp mot kvinnor är den mest akuta jämställdhetsfrågan . Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. Regeringens ambitiösa satsning under föregående mandatperiod följs upp utifrån sex fokusområden: -nationell mobilisering och samordning av arbetet, -åtgärder mot sexuellt våld, -stärkt förebyggande arbete samt skydd av och stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld, -förebyggande och bekämpande av hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive äktenskap mot en parts vilja, -förebyggande insatser riktade till män, och -insatser mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. En viktig del i arbetet är att utvecklingsarbetet integreras i myndigheters ordinarie verksamhet och att det finns en god samordning mellan myndigheter. intensifierar regeringen arbetet med att förebygga och bekämpa sexuellt våld och andra sexuella övergrepp. Sexuellt våld bidrar till ojämställdhet mellan kvinnor och män i samhället i stort, inte bara i en nära relation.