prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — Regeringen bedömer att antalet per- soner i arbetskraften har ökat med drygt 100 000 fler än vad som kan förklaras av den demografiska och konjunkturella utvecklingen. Även sysselsättningen har ökat mer än vad som kan förklaras av demografi- och konjunktur- utvecklingen. Vissa grupper uppvisar en svag förankring på ar- betsmarknaden. Hit hör unga, utrikes födda, personer med högst förgymnasial utbildning, äldre och personer med funktionsnedsättning.9 En särskild utmaning är att underlätta inträdet9 För en mer heltäckande redovisning av olika gruppers situation på arbetsmarknaden, se avsnitt 5. ningsutvecklingen är indikationer på att Diagram 3.8 Arbetslöshetens sammansättning regeringens reformer har haft avsedd effekt.8 3.3.2 Grupper med svag förankring på Inrikes födda 5574 år Trots den goda utvecklingen är arbetslösheten fortfarande hög och bedöms öka något under Det är först som minskningen av bedöms normaliseras 2016, nära efter att nedgången inleddes i kölvattnet av finanskrisen Den höga arbetslösheten beror till viss del på att arbetskraftsdeltagandet har ökat, men också Dessutom är den ökande långtidsarbetslösheten En tillfälligt högre arbets- ett allvarligt problem eftersom sannolikheten att löshet, som beror hitta ett jobb minskar med tiden som arbetslös deltagande, är mindre bekymmersamt eftersom vidare avsnitt 5 för en mer detaljerad chanserna att hitta ett arbete är betydligt högre redogörelse om långtidsarbetslösheten). Arbetslöshet som beror på en svag produktionskapaciteten i ekonomin och därmed konjunktur är betydligt mer problematisk. det samlade välståndet . De som drabbas i lågkonjunkturen är framför För individen är långa tider utan arbete också allt de som redan är arbetslösa och de som är på negativt eftersom det bl.a. leder till lägre inkomst väg att träda in på arbetsmarknaden, t.ex. unga risk för ohälsa. Stora skillnader i olika eller utrikes födda som vistats i . gruppers möjligheter på arbetsmarknaden kan också av utvecklingen av ar- också leda till sociala spänningar i samhället. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att utgörs till mer än hälften av arbetslösa unga och fortsätta arbetet med att få fler i arbete. Andelen har också ökat mellan krafterna för och möjligheterna till arbete behö- 2005 och 2011 (se diagram 3.8). Det är en tydlig stärkas ytterligare och arbetsmarknadens indikation på att inträdande grupper på arbets- läggas på grupper som har svårt att etablera sig växande andel av arbetslöshetens kostnader, även om en betydande del av ungdomsarbetslösheten består av heltidsstuderande som söker deltids- 3.3.3 Möjligheterna till jobb för grupper med svag förankring på 8 Se bilaga 5 i denna proposition och rapport 2011:1 från ekonomiska avdelning. och/eller återetableringen på arbetsmarknaden för dessa grupper. Arbetslösheten bland ungdomar är hög, 2011, vilket kan jämföras med i åldersgruppen . Knappt hälften av ungdomsarbetslösheten består av hel- tidsstuderande som söker arbete. Gruppen av studerande arbetslösa utgörs till stor del av gymnasieelever som söker sommarjobb eller extrajobb, men även arbetslösa unga som deltar i arbetsmarknadspolitiska program eller högskole- studenter som börjat söka heltidsjobb. I förhållande till andra grupper utmärker sig unga arbetslösa genom en hög grad av korta arbetslöshetsperioder. Till viss del är kortare perioder av arbetslöshet i övergången från skola till arbete en naturlig del av ungdomars etableringsprocess. Betydligt mer problematiskt är att en grupp unga har upprepade perioder av arbetslöshet innan de får fast förankring på arbetsmarknaden och att vissa unga arbetslösa fastnar i långtidsarbetslöshet. Störst risk att få arbetsmarknadsrelaterade problem har de unga som saknar fullständig utbildning, är födda utomlands eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. En annan förklaring till den höga ungdoms- arbetslösheten är att det funnits och finns brister i utbildningssystemet som bl.a. medfört att unga lämnar gymnasieskolan utan betyg. En ytterli- gare förklaring är den sammanpressade löne- strukturen och de förhållandevis höga kostna- derna för att anställa unga i , där ingångslönerna är en viktig del. Ungdomar kan få problem på arbetsmarknaden om arbetsgivare misstänker att deras produktivitet är lägre än vad som motsvaras av gällande ingångslön. Ännu en förklaring är att anställningsskyddets utform- ning omfördelar arbetslösheten mellan olika grupper och skapar inlåsningseffekter som hämmar flexibiliteten på arbetsmarknaden. Ett striktare anställningsskydd för tillsvidarean- ställda gör att en större del av arbetslösheten bärs av grupper som inte tagit sig in på arbets- marknaden, t.ex. unga. Regeringen har mot denna bakgrund vidtagit ett antal åtgärder i syfte att motverka arbets- löshet bland unga. Den viktigaste åtgärden är reformerna av utbildningssystemet som bl.a. syftar till att motverka avhoppen från skolan och öka anställningsbarheten bland dem som går ut skolan. För att underlätta övergången mellan skola och arbetsliv har exempelvis gymnasie- skolan reformerats och en gymnasial lärlings- utbildning införts. Regeringen har också sänkt arbetsgivaravgifterna för unga i syfte att öka arbetskraftsefterfrågan och kompensera för de relativt höga ingångslönerna. Vidare har regeringen lagt om arbetsmarknadspolitiken för ungdomar och introducerat den s.k. jobb- garantin för ungdomar. Dessutom kan unga få s.k. nystartsjobb som innebär att arbetsgivare som anställer en ung person som varit arbetslös får en ekonomisk nedsättning motsvarande full arbetsgivaravgift . I fördjupningsrutan Sänkta lönekostnader för arbetsgivare som anställer personer med svag förankring på arbetsmarknaden i avsnitt 5 ges en mer utförlig redovisning av olika nedsättningar och stöd för att anställa personer med svag förankring på arbetsmarknaden. För att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden och därmed öka sysselsättningen har regeringen förenklat för arbetsgivarna att anställa . Regeringen har också tillsatt en utredning för att se över möjligheterna att införa en ny anställningsform, s.k. lärlingsprovanställning för ungdomar (dir. 2011:87). Regeringen ser allvarligt på den höga ungdomsarbetslösheten. Det finns behov av att komplettera och förstärka vissa reformer som regeringen redan genomfört. Det är särskilt vik- tigt att öka kontakterna mellan skolan och arbetslivet i allmänhet och att stärka kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet i synnerhet, för att inträdet och etableringen på arbetsmarknaden ska fungera så bra som möjligt. Både närings- livet, den offentliga sektorn och den ideella sek- torn har viktiga roller att fylla på detta område, t.ex. genom att erbjuda praktik och lärlings- anställningar. Regeringen avser att förbättra möjligheterna till ökad sysselsättning bland unga. Det handlar om åtgärder inom såväl arbetsmarknads- som utbildningspolitiken, inklusive yrkesprogram och stärkt arbetsplats- förlagd utbildning samt entreprenörskap i utbildningen. Utrikes födda är överrepresenterade inom gruppen arbetslösa ungdomar. Som framgår nedan har dessa ungdomar delvis annorlunda problem med att etablera sig på arbets- Särskilda lösningar kan därför vara motiverade för denna grupp. Arbetsmarknadssituationen för utrikes födda är generellt sett bekymmersam, även om variationen inom gruppen är mycket stor. Arbetslösheten bland utrikes födda var i genomsnitt 2011. Gruppen av personer födda utanför hade en arbetslöshet på och personer födda inom , vilket kan jämföras med arbetslösheten bland inrikes födda som var (se diagram 3.9). Bland dem som kommer till finns grupper som har svårt att etablera sig på arbets- marknaden. Situationen är svårast för dem som vistats i och för dem med utomeuropeisk bakgrund. Att ha ett arbete är en viktig del av integrationen. Genom att arbeta kan individen också försörja sig själv, bidra till tillväxt och välfärd och på så sätt bli en del av samhället. ska dra nytta av allas förmågor och bidrag till den samlade produktionen i ekonomin. Diagram 3.9 Arbetslöshet fördelad på födelseland Född i (ej ) Född i övriga världen Anm.: Säsongrensad data. Det finns flera orsaker till varför utrikes födda ofta har svårt att etablera sig på arbets- marknaden. I likhet med unga håller utrikes födda som varit i på att etablera sig på arbetsmarknaden. Det kan då vara svårt för arbetsgivaren att bedöma personens kompetens. Detta i kombination med höga ingångslöner och ett strikt anställningsskydd kan minska benägenheten att anställa personer ur Många nyanlända har dessutom en mycket kort utbildning och en stor andel av dem som invandrat efter de uppnått skolåldern har stora problem att klara sin skolgång i . Otillräckliga kunskaper leder i sin tur till en svag förankring på arbetsmarknaden. Dessutom finns det också empiriska belägg för att det förekommer diskriminering på arbets- marknaden. Åtgärder för en förbättrad integration Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder i syfte att förbättra integrationen på arbetsmarknaden av utrikes födda. Ett nytt system för att uppnå en snabbare etablering på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare har införts genom den s.k. etableringsreformen som trädde i kraft . Regeringen har också aviserat att den avser stärka drivkrafterna till arbete genom att inte låta etableringsersättningen minska i motsvarande omfattning som inkom- sterna ökar. För att tillgodose kompetensbehovet i nä- ringsliv och offentlig sektor anser regeringen också att det är viktigt att verka för att skapa goda villkor i hela landet som attraherar männi- skor med olika bakgrund. Den outnyttjade kompetensen ska tas tillvara. För utrikes födda som fått uppehållstillstånd som flyktingar och anhöriginvandrare finns i instegsjobb och nystartsjobb.10 Regeringen har också vidtagit åtgärder för att stärka valideringen av utländsk utbildning och annan yrkeskompetens. Vidare har regeringen infört yrkesinriktat mentorskap. Det s.k. sfi- lyftet är en omfattande satsning på under- visningen i svenska för invandrare. Åtgärden syftar till att högre kvalitet och likvärdighet i verksamheten uppnås. Insatsen omfattar bl.a. kompetenshöjning för lärare, nationella slutprov och tydligare mål i kursplanen. En utredning ser över möjligheterna till ökad valfrihet och individuell anpassning av under- visningen i svenska för invandrare genom s.k. sfi- 10 En arbetsgivare som anställer en person med ett nystartsjobb betalar ingen arbetsgivaravgift och får därtill ett ekonomiskt stöd motsvarande arbetsgivaravgiften. Det innebär att lönekostnaden för ett nystartsjobb praktiskt taget halveras. Ett instegsjobb innebär en subventionerad anställning. Alla arbetsgivare som anställer en nyanländ invandrare kan få av lönen i bidrag, dock maximalt /dag. Utredningen ska också analysera möjlig- heterna att kombinera sfi-studier med arbete, praktik, yrkesutbildning och annan vuxen- utbildning samt högre utbildning (dir. 2011:81). Regeringen överväger förstärkningar av etableringsreformen för att ytterligare underlätta nyanlända invandrares etablering på arbetsmark- naden, t.ex. genom ökade möjligheter till praktik för individer och stärkta incitament för kommu- nerna för förkortade väntetider. För att hjälpa nyanlända med utländsk utbildning är även fort- satta insatser kring validering möjliga. Rege- ringen avser också vidta åtgärder för unga utrikes födda som varken studerar eller arbetar. För att på lång sikt förbättra arbetsmarknadssituationen för utrikes födda är utbildning avgörande. Rege- ringen vill förbättra förutsättningarna för elever som anländer efter skolstart och förbättra lärandemiljöer i utsatta områden. Möjliga åtgärder är t.ex. stöd för bättre kartläggning av nyanlända elevers kunskaper, ökad under- visningstid och kompetensutveckling för lärare. Därtill kommer ökade satsningar på yrkes- inriktad utbildning och praktik. Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i stadsdelar med ut- brett utanförskap, s.k. nystartszoner (dir. 2011:18). Regeringen har också tillsatt en utredning om ökat arbetskraftsdeltagande och snabbare etablering på arbetsmarknaden bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare (dir. 2011:88). Regeringen har för avsikt att pröva möjligheterna att vidta åtgär- der för att motverka att utrikes födda kvinnor står utanför arbetskraften. Utredningens delbetänkande, Förmån och fälla nyanländas uttag av föräldrapenning (SOU 2012:9), bereds i . Personer med högst förgymnasial utbildning Personer med endast förgymnasial utbildning är en annan grupp som ofta har svårigheter på ar- betsmarknaden. Arbetslösheten är exempelvis betydligt högre inom denna grupp än för personer med minst gymnasial utbildning. I gruppen återfinns bl.a. äldre som sökte sig till arbetsmarknaden direkt efter , men också många unga som har lämnat gymnasie- skolan utan slutbetyg. En förklaring till att personer med högst för- gymnasial utbildning har problem är att de i viss mån konkurrerar om samma jobb som de med längre utbildning. Strukturomvandlingen gör också att efterfrågan på arbetskraft med kort ut- bildning minskat . Det finns också indi- kationer på att gällande lägsta löner begränsar möjligheterna att få arbete för personer med låg utbildning. De satsningar som regeringen gör för att förbättra utbildningssystemet kommer att minska avhoppen från gymnasiet och öka anställningsbarheten bland dem med kort utbildning. Mot bakgrund av krisen utökade regeringen antalet studieplatser inom den yrkesinriktade kommunala vuxenutbild- ningen, och inom högskolan, samt inom arbetsmarknadsutbildningen i syfte att fler som är i behov av utbildning ska kunna få det. Det finns skäl att utveckla dessa verksam- heter. Äldre personer i har en internationellt sett hög sysselsättningsgrad, men den minskar snabbt med stigande ålder. Många äldre slutar arbeta antingen med avtalspension eller till följd av sjukskrivning samt sjukersättning. De flesta tar ut ålderspension det år de fyller , trots att det inte längre finns någon formell pensions- ålder. Detta avspeglar sannolikt att normer i stor utsträckning styr beteendet på arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland äldre är låg, men de som drabbas riskerar långa tider i arbetslöshet. Förklaringar till äldres relativt svaga ställning på arbetsmarknaden går bl.a. att finna i anställnings- kostnaderna för denna grupp, arbetsgivarnas attityder till äldre arbetskraft, avtalspensionssy- stemets utformning och normerna för utträdet från arbetslivet. Enligt de analyser och utvärderingar som gjorts är den viktigaste åtgärden för att öka arbetsutbudet för personer som är det förstärkta jobbskatte- avdraget för denna grupp. För att öka efterfrågan på äldre arbetskraft har den särskilda löneskatten på lön och inkomst av aktiv näringsverksamhet avskaffats för personer . Vidare kvalificerar sig personer i åldern till ny- startsjobb och kan få nystartsjobb i maximalt , vilket är dubbelt så jämförts med vad som gäller för personer i åldern . återkomma med förslag som ytterligare förbättrar förutsättningarna att arbeta längre upp i åldrarna. Många personer med funktionsnedsättning står långt ifrån arbetsmarknaden. Det är angeläget att förbättra arbetsmarknadssituationen för denna grupp. Såväl arbetsgivare inom privat, offentlig och ideell sektor kan bidra i detta avseende. Här kan socialt företagande spela en viktig roll. För att öka efterfrågan på dessa personer har rege- ringen höjt det maximala stödet till arbetshjälp- medel som beviljas av arbetsförmedlingen och stödet för personligt biträde. Vidare har resurserna till lönebidrag och till ökats. Regeringen avser återkomma med fler förslag som kommer att stärka de funktions- nedsattas möjligheter att delta på arbets- marknaden. Arbetsmarknaden måste bli mer inkluderande Att förbättra arbetsmarknadssituationen för grupper som har en relativt svag förankring på arbetsmarknaden är en fortsatt stor utmaning. Regeringen anser att de stora skillnaderna mellan olika åldersgrupper liksom mellan inrikes och utrikes födda är oacceptabla och avspeglar strukturella problem på arbetsmarknaden. Det är nödvändigt att arbetsmarknaden blir mer inkluderande så att fler människor med svag förankring ges möjlighet att få jobb. Diskriminering måste motarbetas. Det är också nödvändigt att arbetsmarknaden blir mer flexibel för att motverka att kraftiga kon- junkturnedgångar får varaktiga negativa kon- sekvenser på sysselsättningen. Det är framför allt grupper med svag förankring på arbets- marknaden som drabbas i lågkonjunkturer. har tillsatt en utredning med uppdrag att se över förutsättningarna för att införa ett system för korttidsarbete som ska kunna aktiveras nästa gång en mycket svår ekonomisk kris slår mot . Syftet är att skapa incitament att behålla arbetskraften vid en sådan nedgång. Arbetsmarknadens utveckling påverkas i stor utsträckning av politikens utformning och det är regeringens ansvar att se till att den är väl Exempelvis påverkar skatter och transfereringar hur lönsamt arbete är. En aktiv näringspolitik är viktig för jobb och tillväxt i hela landet. Arbetsmarknads- och utbildnings- politiken påverkar i sin tur anställningsbarheten bland personer i arbetskraften. Arbetsmarknadens utveckling påverkas också av de avtal som arbetsgivar- och arbetstagar- organisationer kommer överens om. Löne- bildningen är och bör vara parternas ansvar. Regeringen ser positivt på de samtal som har ägt rum mellan vissa av arbetsmarknadens parter , bl.a. kring hur ungas inträde på arbetsmarknaden kan underlättas och hur jobben kan bevaras i svåra ekonomiska kriser. Regeringen vill stödja ytterligare arbete från alla parter med att hitta breda överens- kommelser som ger plats för fler på arbets- marknaden eller generellt förbättrar arbets- marknadens funktionssätt. Syftet med arbetet är att sänka jämviktsarbetslösheten och öka den varaktiga sysselsättningen. Det är i ljuset av detta som regeringen bjudit in arbetsmarknadens parter till samtal om hur inträdet för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden ska kunna underlättas. En stor utmaning är att säkerställa att långtids- arbetslösa får det stöd de behöver för att hitta ett arbete. Vidare krävs insatser som motverkar att fler blir långtidsarbetslösa. Regeringens reformer har medfört att många personer som varit borta från arbetsmarknaden numera är arbetssökande. Detta är positivt eftersom chansen att få ett jobb är betydligt större för personer som ingår i arbetskraften än för de som står utanför. Många individer som tillkommit har dock nedsatt arbetsförmåga och riskerar långtidsarbetslöshet. Förutsättningarna för dessa personer att finna och behålla ett arbete kan därför även fortsättningsvis behöva förbättras. En väl fungerande och effektiv arbets- förmedling samt arbetslöshetsförsäkring är förutsättningar för att möta långtidsarbetslös- heten. Regeringen bedömde i budgetproposi- tionen att fler åtgärder bör vidtas tidigt i arbetslöshetsperioden för att motverka att fler blir långtidsarbetslösa. Detta bör främst ske genom förmedlingsinsatser och en förbättrad uppföljning av de korttidsarbetslösas jobb- sökande, men även i form av fler programplatser till de som riskerar långtidsarbetslöshet. Erfarenheten visar att det finns positiva effekter på individens chanser att hitta ett jobb när förmedlingsinsatser kombineras med kontroll av den arbetslöses arbetssökande. En viktig uppgift är nu att följa upp att det nya arbetssättet implementeras och fungerar som tänkt. Utöver att säkerställa genomförandet av dessa reformer avser regeringen att återkomma med förslag bl.a. på hur Arbetsförmedlingens effektivitet, styrning och kontroll ska säkerställas. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att genomlysa Arbetsförmedlingens resursanvänd- ning, som ett underlag för att effektivisera verksamheten (dnr A2011/3920/A). För att öka de långtidsarbetslösas konkurrens- kraft på en arbetsmarknad med sammanpressad lönestruktur och relativt höga ingångslöner är lönesubventionerade anställningar såsom nystartsjobb ett viktigt instrument. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att sänka anställningskostnaderna för personer som har svag förankring på arbetsmarknaden (se för- djupningsrutan Sänkta lönekostnader för arbets- givare som anställer personer med svag förank- ring på arbetsmarknaden i avsnitt 5.). Vad gäller subventionerade anställningar avser regeringen att återkomma med förslag i syfte att öka över- gångarna till osubventionerat arbete och för att öka arbetsgivarnas vilja att anställa med subvention. Vidare är det fortsatt angeläget att jobb- och utvecklingsgarantin är ändamålsenligt utformad. Till exempel måste individen erbjudas ett lämpligt stöd och arbetsviljan prövas kontinuerligt. Långtidsarbetslösa med kort utbildning kan också vara i behov av ytterligare utbildning för att bli konkurrenskraftiga på arbetsmarknaden. Vilka effekter har jobbskatteavdraget på sysselsättningen? För att öka den varaktiga sysselsättningen och minska utanförskapet finns ett jobbskatteavdrag som gör det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdraget är den belopps- mässigt största skatteförändringen i det svenska skattesystemet sedan 199091 års skattereform och i nettotermer något större än den successivt genomförda kompensationen för den allmänna pensionsavgiften 20002006.11 är inte ensamt om att ha reducerad skatt på arbets- inkomster. Skatteregler som mer eller mindre liknar det svenska jobbskatteavdraget finns i 17 . Jobbskatteavdraget har sänkt genomsnitts- skatten mest för dem med låga inkomster. I diagram 3.10 framgår hur marginalskatten och den genomsnittliga skatten på arbetsinkomster för personer har sänkts genom jobb- skatteavdraget. För breda inkomstgrupper, från ca 135 000 till ca , har marginalskatten sänkts med och genomsnittsskatten med ca 7 procent- enheter. 11 Storleken på kompensationen för den allmänna pensionsavgiften bedöms utifrån reformens nettokostnad där hänsyn tas till att kompensationen medförde att avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften togs bort. Det är även rimligt att i reformkostnaden inkludera den skiktgränsjustering som gjordes för att antalet som betalar statlig inkomstskatt inte skulle ändras. Med hänsyn tagen till detta uppskattas reformens värde 2012 till ca , att jämföra med prognosen för jobbskatteavdraget som 2012 är . Som andel av offentliga sektorns skatteintäkter blir motsvarande siffror respektive . Diagram 3.10 Marginalskatt och genomsnittsskatt med och utan jobbskatteavdrag för en person med endast arbetsinkomster, prisbasbelopp Källa: Egna beräkningar. har tillkännagett för regeringen att jobbskatteavdraget behöver utvärderas i grunden och prövas mot andra reformer som ger liknande effekt.12 har med anledning av detta utfört en utvärdering av jobbskatte- avdraget som redovisas i bilaga 5. En sammanfattning av de huvudsakliga slut- satserna i utvärderingen följer nedan. Indikationer på att sysselsättningen har ökat till följd av jobbskatteavdraget Ett jobbskatteavdrag bidrar till att öka både ut- bud och efterfrågan på arbetskraft. En direkt effekt av jobbskatteavdraget är att hushållens disponibla inkomster stiger, vilket leder till att hushållens efterfrågan på varor och tjänster ökar. bidrar jobbskatteavdraget, som ökar det ekonomiska utbytet av att arbeta, till att fler deltar på arbetsmarknaden och till ökad benägenhet att söka arbete bland de arbetslösa. Sammantaget medför det ökade utbudet och den ökade efterfrågan på arbetskraft att sysselsät- tningen blir varaktigt högre och att jämvikts- arbetslösheten blir lägre. I utvärderingen konstateras att det finns flera indikationer på att jobbskatteavdraget redan nu haft positiva effekter på arbetsmarknaden. Exempelvis har arbetskraftsdeltagandet i både i ett historiskt perspektiv och jämfört med andra länder ökat starkt . Antalet personer i arbetskraften har ökat med drygt 100 000 fler än vad som kan 2010/11:FiU20, rskr. 2010/11:319.