prop · H0031d35 · 2012-09-20 00:00:00 — Drygt 26 000 företag har registrerats i på , en ökning med jämfört med föregående år. är också den svenska elektroniska kontaktpunkten enligt EU:s tjänstedirektiv. Genom förmedlingsfunktingen för tillståndsansökningar och anmälningar ska kontaktpunkten förenkla för tjänsteföretag. har 189 elektroniska ansökningar om tillstånd gjorts via kontaktpunkten på . Sju av tio av företagare känner till enligt en undersökning myndigheten genomförde 2011 och av besökarna på menar att tjänsten gör det enklare att starta och driva företag. Startlinjens syfte är att ge information och vägledning till nya företagare. har knappt 3 300 samtal och knappt 1 500 e-postfrå- gor hanterats. Likt föregående år är könsfördelningen mellan användarna jämn. Starta företagdagarna har haft cirka 5 000 deltagare fördelat på 35 tillfällen. av deltagarna var kvinnor, män. Rådgivning för nya och växande företag fick i uppdrag av regeringen att genomföra en pilotsatsning inom vilken småföretag verksamma inom vård och omsorg kan ansöka om finansiering av externa kostnader för till exempel rådgivning och affärsutveckling, s.k. utvecklingscheckar. Det har varit stor efterfrågan på dessa checkar. 80 projekt har beviljats . erbjuder inte bara utvecklingscheckar för företag inom vård och omsorg, utan även checkar specifikt för företag inom äldreomsorgen samt företag verksamma inom kulturella och kreativa näringar. Eftersom satsningarna påbörjades är det ännu för tidigt att redovisa konkreta resultat. Vidare samordnar i . Via nätverket har sammanlagt har 6 400 företag erbjudits rådgivning , drygt 700 svenska företag har deltagit i olika matchmaking events för företagssamarbete och drygt 150 avtal om företagssamarbete har tecknats. Dessutom arrangerade , tillsammans med och ett match-making-event i för företag i . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 sulterade i att 69 företag från 11 länder träffades och cirka 240 företagsmöten ägde rum där samarbete diskuterades. stödjer även rådgivningsinsatser inom flera olika program och verksamheter. Dessa utgörs bl.a. av riktade åtgärder för kooperativ utveckling, kvinnors företagande, entreprenörskap i utbildningen och produktutveckling. Resultat av insatserna för kvinnors företagande redovisas under rubriken riktade åtgärder nedan. Ökad efterfrågan på rådgivning Efterfrågan på rådgivning hos var stor . Totalt har knappt 15 500 kunder tagit del av rådgivning, vilket är en ökning . Därutöver har 25 500 personer deltagit i seminarier runt om i landet. Cirka hälften av rådgivningen handlade om nyföretagande och knappt en tredjedel om innovationsrådgivning. Bland kunderna har andelen män uppgått till och andelen kvinnor till . Andelen kunder med utländsk bakgrund var . Regeringen har ställt krav på om att öka andelen rådgivning som erbjuds via externa konsulter. utfördes av den totala rådgivningstiden av externa konsulter. Inräknat mentorinsatser har av rådgivningstiden utförts av externa konsulter. startades knappt 5 000 företag som fått hjälp av , varav knappt 3 600 i form av rådgivning. beviljade regeringen från anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. för att genomföra riktade mentorinsatser till personer med utländsk bakgrund samt företagare inom kulturella och kreativa näringar respektive vård och omsorg. Denna satsning är ett komplement till det rikstäckande mentorprogram genomfört tillsammans med NyföretagarCentrum, där har ansvarat för mentorinsatser för befintliga företagare och företagare. startades totalt knappt 1 400 mentorpar. I knappt 750 av dessa är adepten företagare och i knappt 650 är adepten blivande företagare. Två tredjedelar av adepterna var kvinnor, vilket delvis beror på den särskilda förstärkningen av programmet för att öka andelen kvinnor. Av mentorerna är en större andel män. Över åren har dock andelen kvinnor som är mentorer ökat. Andelen utrikes födda har ökat både bland adepter och bland mentorer. Knappt en fjärdedel av adepterna är födda utomlands. De flesta är adepter, är dock mentorer i programmet. av företagen som deltog i programmet finns inom tjänstenäringar. Uppföljningen av programmet visar att en mycket stor andel av adepterna, , anser mentorskapet bidrar till att utveckla deras företag. är nöjda med sitt deltagande i programmet och en mycket stor andel kan tänka sig att rekommendera programmet till en kollega eller annan företagare. Även uppföljningen riktad till mentorerna visar att programmet bl.a. bedöms ge snabbare företagsutveckling, ökad förmåga att driva företag och utvecklade kontakter. Merparten av de riktade åtgärder som regeringen har initierat för att främja entreprenörskap och företagande ligger inom ramen för ansvarsområde. Nedan redogörs för ett urval av dessa åtgärder där resultat finns tillgängligt, t.ex. i form av uppföljningar och utvärderingar. Utöver nedanstående bedrivs insatser inom andra områden, exempelvis ungas entreprenörskap och innovationskraft samt kulturella och kreativa näringar (se även avsnitt 3.4.4 Kulturella och kreativa näringar i ett nationellt och internationellt perspektiv, utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid). Programmet att främja kvinnors företagande, som drevs av var en del av regeringens insatser om totalt för denna målgrupp. Det övergripande syftet med programmet var att främja kvinnors företagande och att bidra till ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Programmet har slututvärderats . I utvärderingen konstateras att programmet haft en hög grad av måluppfyllelse i de mål som kunnat följas upp. Satsningen har bidragit till att fler kvinnor kan tänka sig att starta företag och att företag som drivs av kvinnor utvecklas och växer. Utvärderaren konstaterar att satsningen 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bidragit till ökad kunskap och kompetens om kvinnors företagande. fick i uppdrag att genomföra program för att främja kvinnors företagande. Programmet genomförs med inriktning på: kumentering utgör ett komplement till insamlingsverksamheten. SGU har försett samhället med geologisk information för t.ex. infrastrukturplanering, naturresurshushållning, vattenskyddsområden, miljöövervakning och hantering av ras, -affärs- och innovationsutveckling för föreskred och andra georisker. tag som drivs av kvinnor, -entreprenörskap på universitet och högskola, -främja affärsutveckling och företagande inom de gröna näringarna och -ambassadörer för kvinnors företagande. uppföljning visar att programmet ligger bra till i förhållande till utfalls- och resultatmålen. har bedrivit ett program med syfte att främja framväxten av lokala och regionala kreditgarantiföreningar. Programmet har bidragit till att ett tjugotal kreditgarantiföreningar startats. Målet med programmet har varit att dels stödja framväxten av en självfinansierande kreditgarantiverksamhet och dels att stödja kompetensutveckling i kreditgarantiföreningarnas organisationer. Den totala budgeten för programmet har varit . Sedan starten har de svenska kreditgarantiföreningarna beviljat och ställt ut garantier omfattande till sammanlagt omkring 400 företag. Verksamheterna drabbades dock hårt av krisen på de finansiella marknaderna 2008. Många företag som hade garanterade krediter överlevde inte och föreningarna gjorde därför betydande kreditförluster. Utvärderingen av programmet konstaterar att satsningen varit mindre framgångsrik. Däremot konstateras att kreditföreningarna kan ha en roll att spela i finansieringen av små företag i vissa sammanhang. geologiska undersökning (SGU) har regeringens uppdrag att bedriva behovsstyrd insamling av geologisk information och svara för frågor om geologiska beskaffenhet och mineralhantering. i SGU:s databaser och gjorts tillgängliga i rapporter, publikationer och kartor. I myndighetens verksamhet ingår att bidra till att skapa goda förutsättningar för ett hållbart nyttjande av landets mineralresurser. Myndigheten ger därför vägledning till företag som prospekterar i . Myndigheten bedriver även uppdragsverksamhet inom kategorierna myndighetssamverkan, sakkunnighetsuppdrag, tillgodoseende av specifika behov av geologisk information samt internationella uppdrag. Regeringen menar att ett dynamiskt näringsliv, i en kontinuerlig strukturomvandling, där nya företag startas, befintliga företag växer och företag med mindre konkurrenskraft läggs ner, är viktigt för produktivitetstillväxten och därmed konkurrenskraft. uppgick antalet nystartade företag till 73 700, vilket är en ökning jämfört med . För att stimulera entreprenörskap och företagande genomförs ett flertal åtgärder. Till exempel insatser för att främja positiva attityder till entreprenörskap samt insatser i form av information, rådgivning och riktade åtgärder till vissa grupper i syfte att öka kompetensen hos blivande och befintliga företagare. Andra viktiga insatsområden är marknadskompletterande finansieringsinsatser till små och medelstora företag som bidrar till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad omfattning. Ar- betet med att förenkla för företagen är fortsatt prioriterat med syfte att skapa fler och växande företag och därigenom bidra till regeringens övergripande mål om ökad sysselsättning och ett minskat utanförskap. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Under såväl perioder med hög ekonomisk tillväxt som vid ekonomisk tillbakagång finns behov av riktade finansieringsinsatser till företag där marknaden kan behöva kompletteras. Goda förutsättningar för kommersialisering av nya affärsidéer är avgörande för samhällets innovationskraft, förnyelse och tillväxt i företag. krävs extern finansiering i samband med företagsstart. Detsamma gäller i skeden av utveckling och expansion. verksamhet har på ett tydligt sätt visat att statliga marknadskompletterande insatser kan spela en viktig roll, t.ex. i tider av finansiell instabilitet såsom 2009. minskade följaktligen behovet av marknadskompletterande lån via . Regeringen bedömer att har en viktig uppgift att fylla avseende finansiering till små och medelstora företag och har en fungerande marknadskompletterande roll. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg. omr. 24) ambitionen att se över de statliga kapitalförsörjningsinsatserna. I denna beskrevs bl.a. att förutsättningarna att bilda en organisation av och skulle analyseras. Som en följd av det fortsatta arbetet redovisas i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99) ett förslag om tillvägagångssätt för inrättandet av en gemensam organisation omfattande verksamheterna inom och , där även ett bemyndigande begärdes för att överföra statens aktier i till . Sammanslagningen bidrar till en tydligare aktörsstruktur där finansiering i tidiga faser samlas hos en aktör. Ett syfte är att stärka förutsättningarna för kommersialisering av kunskapsintensiva idéer i tidiga skeden för att bättre kunna tillgodose ett varierande behov av marknadskompletterande finansiering i hela landet. Därigenom ska ökad kundnytta uppnås. För en beskrivning av regeringens övriga ambitioner på området, se kapitel 3.7 Politikens inriktning. Samlad myndighetsinformation och gemensamma e-tjänster förenklar myndighetskontakterna för blivande och befintliga företagare, som detta även bör leda till effektivitetsvinster hos myndigheterna. Arbetet för att vidareutveckla och förstärka den myndighetsservice som blivande och befintliga företagare erbjuds pågår genom tjänsten . Regeringen gör bedömningen att ett ökat utnyttjande av informations- och e-tjänster bidrar till att bättre tillgodose företagarnas behov samt förenklar i företagarens vardag. Mot denna bakgrund fattade regeringen beslut om en förstärkning av på totalt för perioden 20122014. Det är regeringens bedömning att berörda myndigheters arbete med att utveckla visar gott resultat och bidrar till att underlätta myndighetskontakterna för blivande och befintliga företagare. Regeringen har konstaterat att företagens konkurrenskraft i stor utsträckning är beroende av förmågan att tillgodogöra sig och tillämpa ny kunskap. Behovet av kunskap spänner över en rad områden och för många små och medelstora företag är bl.a. tillgången till rådgivning, nätverk och mötesplatser av stor betydelse. Generellt kan behovet av rådgivning, precis som när det gäller finansiering, sägas vara särskilt stort vid start och i skeden av utveckling, t.ex. i samband med expansion. Regeringen anser att det är angeläget att fortsätta att stimulera en ökad mångfald och valfrihet inom företagsrådgivning genom utveckling av kundvalssystem. Mot denna bakgrund har både och Verket för innovationssystem () fått i uppdrag av regeringen att erbjuda utvecklingscheckar som företag kan använda för extern rådgivning eller kommersialisering av innovativa lösningar eller idéer. Även förändringen av rådgivningsverksamhet ska ses mot denna bakgrund. Förändringen innebär att i ökad utsträckning ska upphandla externa rådgivare samt vidareutveckla verksamheter där rådgivning sker från företagare till företagare, t.ex. mentorskapsinsatser. Ut- gångspunkten för denna inriktning är att möjliggöra mer specialiserad och skräddarsydd rådgiv- ning till kunderna för att bättre motsvara företagens behov samt stimulera den privata rådgivningsmarknaden. Som ett komplement till de generella insatserna för kapitalförsörjning, information och rådgivning genomför regeringen ett antal riktade åtgärder för att ta tillvara hela den potential som finns för ökat företagande och i utveckling av befintliga företag i alla delar av landet. Som nämnts under resultatredovisningen har regeringen gjort omfattande satsningar för att stärka kvinnors företagande, vilket bedömts vara framgångsrikt. Regeringen konstaterar även att de satsningar som har genomförts för att främja att personer med utländsk bakgrund startar och driver företag bedöms varit lyckade. De insatser som riktas mot unga, möter en stor efterfrågan bland såväl entreprenörs- och innovationsfrämjande aktörer som bland företag. Behovet av att utveckla entreprenöriella kompetenser bland annat inom utbildningssystemet, har lyfts fram av bland annat . Regeringen genomför insatser, både nationellt och regionalt, för att bidra till en långsiktigt konkurrenskraftig och hållbar svensk turistnäring i alla delar av landet. ökade turismens totala omsättning i till . Svenska fritidsresenärer stod för , affärsresenärer för och resenärer från utlandet för av omsättningen. Turismens exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , ökade till . Allt fler sysselsätts inom turistnäringen. uppgick antalet sysselsatta inom näringen till 162 000 personer. Särskilt betydelsefull är turistnäringens förmåga att skapa arbetstillfällen åt grupper som traditionellt har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, såsom unga och utrikes födda. Erfarenheter visar att näringen tar tillvara på den kompetens som många personer med utländsk bakgrund har. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Den sänkta momsen på restaurang- och cateringstjänster som infördes förväntas bidra till en fortsatt gynnsam utveckling för turistnäringen, mot bakgrund av att restaurangbranschen utgör en stor del av turistnäringen. Regeringen har valt att fokusera på besöksnäringen som en av flera viktiga tillväxtnäringar i arbetet med att förenkla för företagen. Majoriteten av alla företag, inte minst inom turism, har i första hand kontakter med kommuner och länsstyrelser, viket bidragit till att förenklingsarbetet breddats till att inkludera även kommuner och länsstyrelser. har fortsatt att marknadsföra internationellt. Trots den ekonomiska osäkerhet som råder i omvärlden ökade antalet utländska övernattningar med en procent , vilket bolagets arbete bedöms ha bidragit till. Bolagets omsättning ökade från 2010 till 2011. Nä- ringslivets medfinansiering har fortsatt utvecklats positivt och ökade . Den statliga anslagsförstärkningen på 20102012 har tillsammans med näringslivets medfinansiering bland annat medfört ökad marknadsföring med och bildande av 34 nya partnerskap, med regional besöksnäring, . Anslagsförstärkningen har också möjliggjort att bolaget etablerat tre nya utlandskontor på marknader som bedöms ha tillväxtpotential. Företagens vardag är utgångspunkten för det fortsatta arbetet och genomsyrar de fem områden regeringen valt att arbeta med. Att förenkla regelverk och ändra attityder kräver ett långsiktigt arbete om det ska ge bestående effekter. Att arbetet börjar ge resultat visar en av största attitydundersökningar riktad till företag, där det framgår att det är färre företag som upplever lagar och regler som ett hinder för tillväxt, jämfört med 20083. 3 Tillväxtmöjligheter och tillväxthinder för svenska små och medelstora företag. Företagens villkor och verklighet 2011, . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bra utgångsläge jämför med många andra länder. jämförelse av den offentliga förvaltningen i medlemsländerna visar bl.a. att svensk förvaltning är en av de mest effektiva tillsammans med övriga nordiska länder. För att svenska företag ska kunna behålla och stärka sin konkurrenskraft är det viktigt att företagens administration av regelverken hålls till ett minimum. till inom ramen för det så kallade EU 15- projektet har varit en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet med att förenkla för företagen. Små företag (049 anställda) utgör av samtliga företag i näringsliv. Enbart mikroföretagen (09 anställda) utgör av företagen i landet. Småföretag står för av förädlingsvärdet och omsättningen, samt för av antalet anställda. Små företag står därmed för en stor del av de värden som skapas i det svenska näringslivet. Små företag bär en proportionellt sett större regelkostnad jämfört med större företag. har haft i uppdrag att redogöra för eventuella skillnader i utvecklingen av administrativa kostnader för små respektive stora företag. Av undersökningen framgår att framför allt de mindre företagen gynnats av regeringens förenklingsarbete, vilket speglar att arbetet med att förenkla för företagen i stor utsträckning utgår från det mindre företagets villkor. Det som fungerar väl för det mindre företagen, passar även de större företagen men inte alltid det omvända. Minskat och förenklat uppgiftslämnande Många företag upplever att liknande uppgifter behöver lämnas till flera statliga myndigheter. Utredningen om ett minskat och förenklat uppgiftslämnande ska lämna förslag på hur uppgifter till statliga myndigheter bara ska behöva lämnas en gång. I utredningen ingår även att lämna förslag på hur de av utredningen föreslagna åtgärderna kan mätas och följas upp, både kvantitativt och kvalitativt. Ökad förståelse för företagens villkor En majoritet av alla företag har regelbundna kontakter med myndigheter på lokal och regional nivå vid exempelvis tillämpning av lagar och regler eller när myndigheter utövar tillsyn. har det i olika sammanhang uppmärksammats att myndigheter på lokal och regional nivå ibland brister i förståelsen för företagens villkor och vad som är viktigt för företagen i handläggning av enskilda ärenden. För att nå regeringens övergripande mål om en märkbar positiv förändring i företagens vardag är det viktigt att arbetet med att förenkla för företagen får ökat genomslag även på lokal och regional nivå. I uppdrag till och länsstyrelserna betonar regeringen särskilt dialog och kommunikation med företag och branschorganisationer, uppföljning av genomförda insatser och utbildning för att ge kommuner och länsstyrelser stöd i arbetet med att förbättra företagsklimatet. I dialogen med företag och branschorganisationer ingår bl.a. att prioritera föreslagna insatser med beaktande av det som företagen ser som mest angeläget. Regeringen har i uppdrag till och i ytterligare betonat betydelsen av kommunikation. Företagens förslag en viktig inriktning Regeringens förenklingsarbete är en angelägen fråga för företag och näringslivsorganisationer. Många förslag lämnas in till myndigheter och departement om hur företagens vardag kan göras enklare. Förslagen ger en viktig inriktning för att veta att resurser läggs på det som gör skillnad i företagens vardag. Regeringen bedömer att det arbete som kommer att göras med att redovisa vilka av näringslivets förslag som lett till konkreta åtgärder bidrar till detta. När granskar förslag görs bedömningen om regler utformats så att de uppnår sitt syfte på ett enkelt sätt till en, relativt sett, så låg administrativ kostnad som möjligt för företagen. tillstyrkte fler förslag till nya eller ändrade regler än 2010. Att tillstyrker fler förslag än tidigare tyder på att regeringens arbete med att synliggöra de administrativa kostnaderna har gett effekt. En förutsättning för att höja konsekvensutredningarnas kvalitet är att stödet till regelgivarna fortsätter att förbättras genom att exempelvis utveckla hjälpmedel för beräkningar av de samlade ekonomiska konsekvenserna, inte enbart de administrativa kostnaderna. Vidare är det råd och stöd som kan lämnas av viktigt. En ökad transparens i arbete genom upprättandet av exempelsamling och tydligare vägledning till regelgivare om hur konsekvensutredningar bör kompletteras är ytterligare ett hjälpmedel i arbetet. För att kunna göra bättre konsekvensutredningar är det också viktigt att regelgivare prioriterar konsekvensutredningen och att tillräckligt med resurser avsätts för arbetet. En ökad medvetenhet om att konsekvensutredningen bidrar till ett bättre och mer heltäckande beslutsunderlag. Geologisk information bidrar till ökad tillväxt i hela landet Regeringens bedömning är att kvalitetssäkrad geologisk information är nödvändig för att tillgodose samhällets behov av planeringsunderlag. Beslut som rör samhällsplanering, infrastruktursatsningar och miljömålsarbete medför ett behov av geologisk information. Den till följd av höga världsmarknadspriser pågående gruvboomen och det stora intresset för mineralprospektering i medför ett stort behov av geologiska data. är en av största malmproducenter och har 15 aktiva metallgruvor och två icke-metallgruvor (leror) och intresset för att starta nya gruvor är stort. Det finns flera objekt där innehavarna har ansökt och beviljats bearbetningskoncession. Ökade krav ställs av prospekteringsföretagen och deras finansiärer på tillgång till modern och effektiv geologisk information. SGU:s materiel är mycket efterfrågat av gruv- och prospekteringsindustrin och myndighetens mineralinformationskontor i har som huvuduppgift att ge service till prospekteringsbranschen. SGU har också förstärkt sin roll som mineralmyndighet genom bildandet av en ny enhet för gruvnäringens frågor samt inrättat ett gruvnäringsråd. Myndighetens pågående arbete med kartering av prospekteringsintressanta områden och myndighetens satsning på digitaliserad information bidrar till att skapa förutsättningar för ett hållbart nyttjande av landets mineralresurser. Ett digitalt arkiv av prospekteringsintressant information innebär en enklare åtkomst till data, större användningsmöjligheter och ökad säkerhet med avseende på förutsättningarna att bevara materialet för framtida användning. Även aktörerna i samhällsplaneringen utnyttjar i allt större utsträckning geologiska data som underlag i frågor som rör bebyggd miljö samt hushållning med mark och vatten. Myndighetens kartläggning av berggrund och bergkvalitet ger ett bra underlag för planering av materialförsörj- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ning och SGU:s mätningar av grundvattennivåer och kemisk sammansättning ger en god bild av grundvattnets kvalitet och status i . har uppmanat regeringen att se till att en långsiktig lösning när det gäller huvudmannaskapet och basfinansiering för SIQ) kommer till stånd (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:NU1, rskr. 2011/12:101). Regeringen uppmanas återkomma till med de förslag om institutets verksamhet som krävs efter det att den aviserade utvärderingen av SIQ är genomförd. Regeringen har gett Tillväxtanalys i uppdrag att upphandla en utvärdering av institutets verksamhet.