prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal för utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst 20142017. Skälen för regeringens förslag: Det finns ett stort behov av att renovera, modernisera och anpassa verksamhetsstödet för budgetprocessen. Anpassningar behöver bl.a. göras till it-miljö. Insatserna kräver bl.a. fortsatt arbete med förstudier, detaljerade kravspecifikationer och prototyper för olika applikationer. Beslut om utvecklingsinsatser av ovan nämnda 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 slag förutsätter fleråriga ekonomiska åtaganden. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal för utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst 20142017. Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:8 1Motsvarar 106 445 tkr prisnivå. 2Motsvarar 90 598 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Uppdragsverksamheten avser områdena Ekonomisk styrning, Administrativa system och Information om statlig ekonomi. Tabell 3.14 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den offentligrättsliga verksamheten avser hyresintäkter från avtal med landsting. Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:8 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Anslaget ökas med 20132019 för arbete med utveckling av statliga redovisningsregler. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 . , 2015 och 2016 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 4 Effektiv offentlig upphandling Området Effektiv offentlig upphandling omfattar upphandlingslagstiftningen, information om lagstiftningen och annat upphandlingsstöd, elektronisk upphandling, tillsyn och rättsmedel m.m. Kammarkollegiet ansvarar för ett nationellt upphandlingsstöd och för att utveckla elektronisk upphandling. Kammarkollegiet ska också utveckla och driva en nationell databas för annonsering av valfrihetssystem (Valfrihetswebben) inom hälso- och sjukvård, socialtjänster och andra områden där lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, tillämpas. är ansvarig tillsynsmyndighet för frågor om offentlig upphandling och för frågor som omfattas av LOV. och Verket för innovationssystem är andra myndigheter som arbetar med och informerar om offentlig upphandling. AB arbetar också inom upphandlingsområdet. arbete består i huvudsak av att utveckla och uppdatera samt informera om rådets upphandlingskriterier, som ger stöd till upphandlare att ställa framför allt miljökrav vid offentlig upphandling. Den offentliga upphandlingen ska vara effektiv och rättssäker och har till syfte att tillvarata konkurrensen på marknaden så att skattemedlen används på bästa sätt till nytta för medborgarna, den offentliga sektorn och näringslivet. Kammarkollegiet ska enligt regleringbrev för erbjuda ett upphandlingsstöd som underlättar upphandlingsförfarandet för såväl upphandlande myndigheter och enheter som mindre leverantörer. Kammarkollegiet presenterade webbportalen där leverantörer och inköpare hittar information om offentlig upphandling. Webbportalen riktar sig framför allt till de inköpare och leverantörer som har begränsad erfarenhet av offentlig upphandling och syftar till att bidra till en mer strategisk, effektiv, kvalitetsmedveten och rättssäker offentlig upphandling. Kammarkollegiet har dessutom regeringens uppdrag att utveckla och sprida vägledningar för offentliga upphandlingar inom vård och omsorg. publicerade Kammarkollegiet 11 nya vägledningar på webbportalen avseende bland annat direktupphandling, korruption och jäv, kontraktsuppföljning samt utformning av förfrågningsunderlag vad avser upphandling av såväl varor och tjänster som valfrihetssystem (LOV). I enlighet med Kammarkollegiets uppdrag att verka för att mindre leverantörer deltar i offentliga upphandlingar utgjorde en av de vägledningar som Kammarkollegiet tagit fram ett stöd för att underlätta för små företag att delta i offentlig upphandling. För att sprida information och kunskap om offentlig upphandling anordnade Kammar- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kollegiet även tre konferenser och en . En av dessa konferenser var på temat små företags medverkan i offentlig upphandling. Dessutom har en help-desk öppnats för att via telefon och e-post svara på generella frågor inom offentlig upphandling. Kammarkollegiets arbete med innovationsvänlig upphandling Kammarkollegiet ska enligt regleringsbrevet för genom upphandlingsstödet också uppmuntra innovationsfrämjande upphandling. Kammarkollegiet fick i uppdrag att ta fram en vägledning för innovationsvänlig upphandling inom ramen för befintlig lagstiftning (dnr S2011/10868/RU). På detta sätt ska möjligheterna till innovationsvänlig upphandling tydliggöras. Uppdraget ska efter beslut om förlängning redovisas . Kammarkollegiets arbete med elektronisk upphandling Kammarkollegiet ska enligt förordningen (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet bidra till en elektronisk upphandlingsprocess och delta i standardiseringsarbete på området. Enligt regleringsbrevet för ska Kammarkollegiet även redovisa hur myndigheten medverkat till att hela inköpsprocessen ska kunna genomföras elektroniskt och vilket standardiseringsarbete myndigheten deltagit i. Den långsiktiga målsättningen är att skapa förutsättningar för en helt obruten elektronisk inköpsprocess från förfrågningsunderlag till faktura. I regleringsbrevet för gavs Kammarkollegiet i uppdrag att utarbeta en teknisk plattform för elektronisk upphandling. Kammarkollegiet rapporterade sitt uppdrag till regeringen (dnr S2011/4345/RU), och fann att system för upphandling och verktyg även fortsättningsvis bör anskaffas av de upphandlande myndigheterna på en öppen och konkurrensutsatt marknad. Vissa minimikrav bör dock utarbetas och ställas på system inom väsentliga områden, som t.ex. användbarhet och it-säkerhet. Avgörande för slutsatsen att ansvaret för upphandlingssystem även fortsättningsvis ska lämnas till den privata marknaden är enligt Kammarkollegiet att det finns en fungerande marknad som erbjuder lösningar som de upphandlande myndigheterna finner tillfredsställande, att , i ett europeiskt perspektiv, ligger väl framme i övergången till elektronisk upphandling med fortsatt stort intresse och att det inte finns något som talar för att anbudsgivarna upplever svårigheter i att möta tekniska lösningar med något olika utseende. Frågan bereds i . Kammarkollegiets övriga arbete med elektronisk upphandling och standardisering arbetade Kammarkollegiet med att ta fram en vägledning med råd och rekommendationer vid införande av elektronisk inköpsprocess. Kammarkollegiets arbete med att ta fram en referensmodell för en elektronisk upphandlingsprocess resulterade också i en rapport som publicerades . Vidare är standardiseringsarbetet av upphandlingsprocessen av mycket stor vikt för att kunna uppnå de effektivitets- och kvalitetsvinster som är förknippade med elektronisk upphandling och ett obrutet elektroniskt informationsflöde. Detta arbete bedrivs tillsammans med Kommuner och Landsting och i SFTI (). Kammarkollegiet medverkar även i ett nationellt standardiseringsarbete med utgångspunkt i /BII:s förslag på affärsprofiler, transaktionsmodeller och standardmeddelanden för elektronisk upphandling. Aktiviteten är ett löpande uppdrag som genomförs inom ramen för SFTI. Kammarkollegiets arbete med lagen (2008:962) om valfrihetssystem Kammarkollegiets ska enligt regleringsbrevet för driva och utveckla en nationell databas för annonsering av valfrihetssystem, den s.k. valfrihetswebben, inom hälso- och sjukvård, socialtjänster och andra områden där LOV tillämpas. Denna databas ska vara lättillgänglig med sökbar information. Innehållet ska dessutom vara offentligt och tillgängligt utan avgift. Kammarkollegiet har i två fristående rapporter redogjort för dels de specifika insatser som gjorts inom vård och omsorg i form av vägledningar och mätning hur dessa har använts, dels hur valfrihetswebben har använts. Kammarkollegiet har även i samarbete med och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser gjort en kartläggning av vilka kommuner som fattat beslut att införa valfrihetssystemet, hur långt man i så fall har kommit i processen samt antalet leverantörer inom området. Denna rapport publicerades . Statens inköpscentral samordnad ramavtalsupphandling Syftet med att samordna inköp i staten är att åstadkomma besparingar för staten genom att reducera myndigheternas administrativa kostnader för upphandlingar och skapa ekonomiskt mer förmånliga inköpsvillkor. har Kammarkollegiet enligt förordningen (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet ansvaret för Statens inköpscentral. Kammarkollegiet ska således ingå ramavtal om varor och tjänster som är avsedda för andra statliga myndigheter. Inom området informationsteknik gäller uppdraget hela den offentliga förvaltningen, dvs. även kommuner och landsting. Inom it-området gäller att bästa möjliga villkor för anskaffning och användning av informationsteknik för offentlig sektor ska eftersträvas, liksom att förvaltningen använder gemensamma funktioner och lösningar. har ett elektroniskt upphandlingsverktyg införts. Det innebär att leverantörer lämnar sina anbud elektroniskt i alla nya upphandlingar, vilket bl.a. medför administrativ effektivisering för både anbudsgivaren och den egna verksamheten. När det gäller ramavtalsförvaltningen har Kammarkollegiet genomfört s.k. introduktionsseminarier för samtliga nytecknade ramavtal . Syftet med dessa introduktionsseminarier är att informera om vilka varor respektive tjänster som kan avropas från ramavtalen och hur avrop kan genomföras på bästa sätt. genomförde Kammarkollegiet också två generella informationsdagar för att bl.a. introducera nya elektroniska 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 stöddokument för avrop och erbjuda praktiska genomgångar av ett antal olika ramavtalsområden. Responsen för dessa evenemang har varit positiv och Kammarkollegiet planerar att de ska bli årligt återkommande. Även uppföljningsmöten med ramavtalsleverantörer har genomförts löpande . Dessutom har kontinuerlig ekonomisk bevakning och uppföljning av ramavtalsleverantörer genomförts. Syftet med detta har varit att säkerställa att leverantörerna levererar i enlighet med ramavtalen och att leverantörerna uppfyller ställda kvalificeringskrav. På webbplatsen finns information om de ramavtal som Statens inköpscentral förvaltar. Webbplatsen besöktes av drygt 540 000 besökare. Kammarkollegiet bedömde att införandet av det elektroniska upphandlingssystemet kan skapa betydande effektivitetsvinster , både för anbudsgivare och Kammarkollegiets egen verksamhet. Upphandlingsstödjande verksamheter i statlig regi gav regeringen i uppdrag att se över den statliga myndighetsstrukturen på upphandlingsområdet (dnr S2011/91/RU). Syftet med översynen var att utreda hur upphandlingsstödjande verksamhet i statlig regi kan samordnas. Uppdraget redovisades i rapporten ny upphandlingsmyndighet. Vidare skulle, enligt samma uppdrag, förslag lämnas om hur behov av stabsstöd bör utvecklas. Dessa delar av uppdraget redovisades i promemorian Ett utvecklat upphandlingsstöd. Statskontorets slutsats var att den nuvarande organisationen inte är optimal och att den till viss del hindrar den upphandlingsstödjande verksamheten att utvecklas ytterligare. Vidare konstaterade att stabsstödet till och regeringen behöver förstärkas. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda hur upphandlingsstödet bör samordnas i syfte att öka kompetens, tillgänglighet, enhetlighet och synlighet gentemot upphandlingsmarknadens aktörer (dir. 2011:78). Uppdraget har efter beslut om förlängning redovisats i betänkandet Upphandlingsstödets framtid 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 (SOU 2012:32) och därefter varit föremål för remissbehandling. Regeringen anser att tillsynsverksamheten ska vara prioriterad för och vid tillsynen bör otillåtna direktupphandlingar vara i fokus. Särskild vikt ska läggas vid talan om upphandlingsskadeavgift. har således vid sin tillsynsverksamhet fokuserat på otillåtna direktupphandlingar och lagt särskild vikt vid upphandlingsskadeavgift. I de nya regler som infördes i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad , och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, förkortad LUF, finns bestämmelser om upphandlingsskadeavgift vid bland annat direktupphandling (17 kap. respektive LUF). Enligt dessa bestämmelser ska , som tillsynsmyndighet, ansöka hos allmän förvaltningsdomstol om att en upphandlande myndighet eller enhet i vissa i lagarna angivna fall ska betala upphandlingsskadeavgift. Enligt regleringsbrevet för skulle inom tillsynsverksamheten särskilt redovisa ärenden i vilka frågan om upphandlingsskadeavgift varit föremål för domstolsprövning och hos verket avslutade ärenden som rör upphandlingsskadeavgift från till . Av framgick att inte något ärende avseende upphandlingsskadeavgift blivit avgjort i domstol per . Av den fortsatta utvecklingen av ärenden avseende upphandlingsskadeavgift framgår att flera mål, i vilka har fört talan om upphandlingsskadeavgift, har avgjorts av domstol . I några fall har upphandlingsskadeavgift utdömts av domstol i enlighet med talan. kom in med ett yttrande avseende verkets erfarenhet av ansökningarna om upphandlingsskadeavgift. ville fästa regeringens uppmärksamhet på vissa tillämpningsproblem vad gäller obligatoriska upphandlingsskadeavgiftsmål. menar att det finns situationer när det gäller den obligatoriska upphandlingsskadeavgiften där sanktionsvärdet är så lågt att det inte motiverar en ansökan om upphandlingsskadeavgift. anser därför att regeringen bör överväga att ändra lagstiftningen på så sätt att dessa ärenden i stället omfattas av de bestämmelser som gäller för den fakultativa upphandlingsskadeavgiften. Regeringen har ännu inte tagit ställning till förslag men kommer att beakta erfarenheter av den nya lagstiftningen och avser att aktivt följa utvecklingen när det gäller effekterna av bestämmelserna om upphandlingsskadeavgift. Upphandling från statliga och kommunala företag Ett nytt s.k. in house-undantag införs permanent i (SFS 2012:392). Undantaget innebär bl.a. att stat, kommun eller landsting inte behöver genomföra ett upphandlingsförfarande när de köper varor eller tjänster från juridiska personer eller gemensamma nämnder som de själva har kontrollen över. Det nya undantaget innebär att avtal som sluts mellan en upphandlande myndighet och en juridisk person eller gemensam nämnd inte utgör ett kontrakt enligt . Undantaget gäller dock endast under förutsättning att kontroll- och verksamhetskriterierna (de s.k. Teckal-kriterierna) är uppfyllda. Villkoren innebär dels att den upphandlande myndigheten måste utöva kontroll över den juridiska personen eller den gemensamma nämnden som motsvarar den kontroll som den utövar över sin egen förvaltning, dels att den juridiska personen måste bedriva huvuddelen av sin verksamhet tillsammans med den eller de myndigheter som kontrollerar den. Det permanenta undantaget skiljer sig något från den tidigare gällande temporära regleringen genom att det är något mer generellt utformat. Begrepp och systematik från praxis återspeglas i högre grad i det nya in houseundantaget. Bestämmelserna är avsedda att fungera som en länk till unionsrätten så att EU- domstolens framtida praxis, som är under kontinuerlig utveckling på detta område, kan omfattas av regleringen i den svenska lagstiftningen. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utvärdera upphandlingsregelverket ur ett ekonomiskt och samhällspolitiskt perspektiv samt se över systemet för upphandlingsstatistik (dir. 2010:86). Syftet är att utreda om upphandlingsreglerna, i tillräcklig utsträckning, möjliggör för upphandlande myndigheter och enheter att göra goda ekonomiska affärer genom att tillvarata konkurrensen på marknaden och använda sin köpkraft till att förbättra miljön, ta sociala och etiska hänsyn samt verka för små och medelstora företag. Vidare ska utredaren se över systemet för insamling av upphandlingsstatistik. Syftet med statistikuppdraget är framför allt att förbättra möjligheterna att prognostisera effekterna av reformer samt att följa upp och utvärdera den upphandlingspolitik som förs i EU och i . Utredningen, som har antagit namnet (S Fi 2010:06), ska genomföra uppdraget på ett utåtriktat sätt i kontakt med berörda aktörer. lämnade delbetänkandet På jakt efter den goda affären analys och erfarenheter av den offentliga upphandlingen (SOU 2011:73). Delbetänkandet är omvärlds- och problembeskrivande och anger utredningens vägval inför det fortsatta arbetet. Delbetänkandet har remitterats. Utredningen bedömer bl.a. att det föreligger ett behov av forskning på upphandlingsområdet. I slutbetänkandet, som ska lämnas , kommer utredningen bl.a. att lämna förslag i denna del tillsammans med konsekvensanalyser och förslag till finansiering. om miljökrav i offentlig upphandling I regeringens skrivelse 2011/12:134 redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? (RiR 2011:29). Regeringen instämmer i huvudsak i övergripande iakttagelse att styrningen av arbetet med miljökrav i offentlig upphandling behöver stärkas i syfte att öka effek- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 påpekar i rapporten att den information som getts avseende miljökrav inte har varit helt samstämmig. Det i rapporten berörda området är dock föremål för ett flertal initiativ såsom och . Området berörs dessutom av det pågående arbetet inom EU med utarbetande av nya upphandlingsdirektiv. Regeringen bedömer att regeringens handlingsplan för ökade miljökrav vid offentlig upphandling härefter bör ses över. Det kan då också vara relevant att se om handlingsplanen kan och bör knytas tydligare till miljökvalitetsmålen och riktas mer mot prioriterade miljöproblem. I och med den aktuella skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. Pågående arbete inom Europeiska unionen Offentlig upphandling spelar en viktig roll i 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (KOM(2010) 2020 slutlig) som ett av de marknadsbaserade instrument som ska användas för att uppnå strategins mål. I 2020-strategin anges särskilt att offentlig upphandling ska användas till att förbättra de grundläggande villkoren för företagens innovationskapacitet, stödja övergången till resurssnål ekonomi med låga koldioxidutsläpp samt förbättra företagsklimatet, särskilt för innovativa små och medelstora företag. Vidare ska offentliga medel användas så effektivt som möjligt och marknaderna för offentlig upphandling måste förbli öppna inom hela unionen. I Inremarknadsakten Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden (KOM(2011) 206 slutlig), som Europeiska kommissionen presenterade , finns bland de tolv prioriterade åtgärderna som EU-institutionerna ska anta före utgången av 2012 ett reviderat och moderniserat regelverk för offentlig upphandling för att göra kontraktstilldelningen mer flexibel, förenkla tillträdet för framför allt små och medelstora företag och för att offentliga upphandlingskontrakt ska kunna användas bättre till stöd för politiken på andra områden. En översyn av direktiven på upphandlingsområdet har påbörjats. Arbetet inleddes med en 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 grönbok om modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling (från kommissionen av om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling med sikte på en effektivare europeisk upphandlingsmarknad (KOM(2011) 15 slutlig). skickades ut till medlemsstater och andra aktörer för synpunkter. Efter en omfattande remissbehandling i lämnade regeringen synpunkter på grönboken. De synpunkter som kommissionen fick har legat till grund för förslag till nya direktiv. Europeiska kommissionens förslag till direktiv Kommissionen presenterade förslag till nya direktiv om offentlig upphandling. Ett av direktivförslagen (KOM(2011) 896 slutlig) avses ersätta det s.k. klassiska direktivet 2004/18/EG, vilket lagen (2007:1091) om offentlig upphandling i huvudsak bygger på och ett direktivförslag (KOM(2011) 895 slutlig) avses ersätta det s.k. försörjningsdirektivet 2004/17/EG, som ligger till grund för lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Kommissionen presenterade även förslag till ett helt nytt direktiv om tilldelning av koncessioner (KOM(2011) 897 slutlig) som omfattar såväl byggsom tjänstekoncessioner. har bara byggkoncessioner reglerats i bestämmelser i det klassiska direktivet. Samtliga direktiv föreslås vara genomförda . Utöver de tre nämnda direktiven finns förslag till en förordning om internationell upphanding som presenterades . Detta förslag behandlas i utg.omr. 24 avsnitt 4.4.3 och 4.5. Förslagen till direktiv har två kompletterande mål. Ett mål är att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna när det gäller att få mer värde för pengarna. Detta innebär framför allt att förenkla de nuvarande reglerna för offentlig upphandling och göra dem mer flexibla. Det andra målet är att ge upphandlande myndigheter och enheter bättre möjlighet att använda offentlig upphandling till stöd för gemensamma samhälleliga mål såsom skyddet av miljön, högre resurs- och energieffektivitet, kampen mot klimatförändringar, främjande av innovation, sysselsättning och social integration samt säkerställande av bästa tänkbara villkor för tillhandahållande av sociala tjänster av hög kvalitet. Förslagen innehåller fem huvudområden: förenkling av och ökad flexibilitet för upphand- lingsreglerna, strategisk användning för att möta nya utmaningar, bättre tillgång till marknaden för små, medelstora och nystartade företag, sunda förfaranden och styrning (tillsyn och vägledning). Genom förslaget till koncessionsdirektiv skapas ett separat rättsligt instrument för att reglera tilldelningen av koncessioner. Syftet med direktivförslaget är att minska osäkerheten kring tilldelning av koncessioner och därmed vara en hjälp för offentliga myndigheter och leverantörer samt att garantera alla ekonomiska aktörer i EU ett effektivt marknadstillträde. Regleringen avses vara mindre detaljerad än de båda andra upphandlingsdirektiven och ska även ge de upphandlande myndigheterna en större flexibilitet. Förhandlingarna om direktivförslagen påbörjades i för offentlig upphandling och ett antal förhandlingstillfällen har ägt rum. Mot bakgrund av att uppmanat att de tolv nyckelåtgärderna i inremarknadsakten ska hanteras i ett s.k. fast track-förfarande bedrivs förhandlingarna i ett högt tempo. En riktlinjedebatt ägde rum vid , då frågor i anslutning till förslaget till nytt klassiskt direktiv debatterades.