prop · H0031d17 · 2012-09-20 00:00:00 — Detta arbete kommer bl.a. att bli aktuellt inom ramen för den kommande strategin för . En annan tydlig prioritering är att stärka ett livskraftigt, pluralistiskt, mångfacetterat och ekonomiskt oberoende civilt samhälle. Det svenska stödet kanaliseras i regel genom svenska civilsamhälles organisationer. En viktig utmaning är att motverka de civila organisationernas beroende av extern finansiering. Fokus för samarbetet på ligger också på rättstatsreformer, i syfte att bl.a. bidra till ett opartiskt, transparent och effektivt rättsväsende. Bristande rättssäkerhet, korruption och omfattande organiserad brottslighet utgör, enligt framstegsrapporter, tydliga utmaningar för EU- närmande. Som exempel kan nämnas svenskt stöd i och till itbaserade ärendehanteringssystem i domstolar och i ministerier. Denna typ av stöd ger effekter på arbetsförhållanden och rutiner, som i besvärliga politiska miljöer utgör ett sätt att främja policyreformer. I stöder även inrikesministeriets reformer av säkerhetssektorn inom polisväsendet och i planeras finansiering till en närpolisreform. Jämställdhet är ett område där framstegen i samarbetsländerna överlag ännu är begränsade och kvinnors möjligheter till deltagande i samhällsutvecklingen därmed är relativt små. har en komparativ fördel i form av kunnande och trovärdighet på jämställdhets området. Jämställdhet och kvinnors roll i utveckling återspeglas i dialogen med flera av 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 samarbetsländerna och ges prioritet vid utformning av insatserna. Framsteg sker också, om än gradvis. Det är viktigt att detta stöd ges fortsatt hög prioritet, då våld mot kvinnor är ett högst påtagligt och utbrett problem i regionen. Bekämpande av könsrelaterat våld ges tyvärr alltför låg politisk prioritet av samarbetsländerna, vilket även gäller hanteringen inom rätts väsendet. En av förklaringarna är att våld mot kvinnor ses som en privat angelägenhet, vilket bl.a. får till följd att det endast ges ett begränsat politiskt utrymme och små ekonomiska resurser. kommer fortsatt att bidra till att föra upp dessa frågor på den politiska dagordningen i samarbetsländerna och i än högre grad stödja initiativ för att bl.a. bekämpa våld mot kvinnor. Som exempel på insatser inom jämställdhets området kan nämnas ett planerat program i , , mellan , samt de tre FN- organisationerna UNDP, UN Women och UNFPA. Programmet inriktas på att stärka efterlevnaden av Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW). Jämställdhetsinsatser i omfattar insatser för att öka kvinnors deltagande i politik och förvaltning, bl.a. genom att stödja kvinnoorganisationer. I har åtagit sig att leda givarnas arbete för bättre jämställdhet. EU-delegationen visar ökat intresse för att stödja jämställdhetsinsatser, vilket ökar möjligheterna till resultat. Vad gäller MDG 5 (förbättra mödrahälsan), lämnas visst stöd för att förbättra mödrahälsan inom sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Avseende MDG 6 (bekämpa hiv och aids, malaria och andra sjukdomar) stöder insatser inom hiv och aids-området, både i samt regionalt. Det direkta stödet till ökad sysselsättning är begränsat, men stöd till privatsektorutveckling förekommer, t.ex. i biståndet till och genom den multilaterala s.k. ETC-fonden, som förvaltas av Europeiska (), se nedan. De reformer som genomförs inom sektorn marknadsutveckling, t.ex. i och , inriktas på att stärka ländernas exportmöjligheter, vilket i sin tur syftar till att främja ekonomisk tillväxt och öka utbudet av arbete. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Samarbete med och finansiering via internationella finansiella institutioner som Europeiska (), Europeiska investeringsbanken (EIB), Nordiska investeringsbanken (NIB) och Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) avses fortsätta och möjligen även breddas ytterligare. Detta samarbete gäller både s.k. multifonder och bilaterala stöd. Till den första kategorin räknas Energieffektiviserings- och miljöpartnerskapet för (E5P), samt (ETC-fonden), vilka båda förvaltas av . Genom E5P finansieras energieffektiviserings- och klimatinsatser, initialt i . Ett arbete pågår för att bredda E5P:s geografiska verksamhetsområde till att omfatta även , , och . Det svenska initiativet E5P har visat sig erbjuda goda möjligheter till samordning mellan givare och de internationella finansiella institutionerna (IFI) samt för diskussion om reformer vad gäller tariffsättning m.m., som hindrar en effektiv energianvändning i det hittillsvarande enda samarbetslandet, . finns tolv givare till E5P. Svenskt stöd till eventuella nya verksamhetsländer inom E5P kan bli aktuellt framöver. ETC-fonden finansierar infrastruktur, främst olika miljöprojekt, samt ger stöd till privatsektorutveckling i samt i vissa delar av . innehar ordförandeskapet i fonden . Finansiering förutses fortsätta även kommande år. Finansieringen till () har möjliggjort för banken att öka projekt förberedande insatser och tekniska stöd vilket kommer att bidra till att banken kan öka utlåningen till projekt i . EIB upprättade 2009 en ny lånefacilitet för det östra grannskapet, Facility (EPF). kommer fortsatt att bidra till bankens policyutveckling inom detta område. stöder även Framework (WBIF), vilket är ett gemensamt initiativ av , , utvecklingsbank (CEB) och . Fokus ligger på olika infrastruktur projekt, som WBIF efterhand har breddat finansieringen till att även omfatta sociala sektorer, forskningssamarbete och privatsektorutveckling. WBIF bygger på , vilken administrerades av . WBIF finansierar insatser i Bosnien- , , , , och . Fortsatt stöd till WBIF, eller till annat samarbete som tydligt främjar regional integration, kan bli aktuellt. Tydligare resultatförväntningar och ökad transparens Under kapitel 3 redogörs för regeringens fortsatta arbete med att stärka resultatagendan inom biståndet. Vikten av att fortsätta arbetet med att aktivt offentliggöra biståndsinformation lyfts också fram (se avsnitt 3.5.4 och 3.5.5). reformsamarbete i är nära kopplat till EU:s övergripande politik för , vilket tar sig uttryck i det Östliga partnerskapet. En ökad regional ansats för en del av biståndsinsatser i öst är en naturlig och rationell utveckling av samarbetet. Inom ramen för en ökad regional ansats kommer stödet till genomförandet av det Östliga partnerskapet att vara ett naturligt och framträdande inslag. Vad gäller är en ökad regional integration central för att möjliggöra ländernas framtida EU-medlemskap, men även för att bl.a. främja regional ekonomisk tillväxt. Framtagandet av nya strategier för och , med en ökad regional ansats, kommer att vara en viktig prioritering . Arbetet med de två strategierna påbörjades lämnas stöd till regionala insatser för att öka svenska myndigheters medverkan i EU-finansierade s.k. twinning- och TAIEX-insatser (Technical Assistance and ). Fortsatt stöd kan bli aktuellt för att regionalt i stärka central statsförvaltning; bl.a. genom den s.k. . Regionalt stöd utgår även till () i samt till olika projekt för romers rättigheter. Ett centralt inslag i det regionala samarbetet framöver kommer att vara finansiering av insatser inom vattenrening, avfallshantering och energieffektivisering, vilket är insatser som genomförs i nära samarbete med IFI som , , NIB och NEFCO. När finansiering förs över från bilaterala till regionala insatser förutses effektivitetsvinster, både vad gäller verksamhet och hantering. Det civila samhället är en nyckelaktör för att bidra till demokratisk utveckling såväl i länderna inom Östliga partnerskapet som på . Situationen varierar mellan länderna, dock med generellt omfattande utmaningar vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter samt jämställdhet. Bristerna inom rättsväsendet är omfattande, ansvarsutkrävandet svagt och korruption är ett problem. För länderna, vilka med undantag av , har EU-närmande som drivkraft, innebär detta krav på politisk pluralism och delaktighet. Stödet till det civila samhället ska tydligare fokusera på europeiska värden och på andra frågor relevanta för ländernas EU-närmande. Inom sektorn för marknadsutveckling kommer prioritet ges åt insatser riktade till att stärka förhandlings- och implementerings processen, vilken syftar till att ingå associerings avtal, inklusive DCFTA, med EU. har också en viktig roll i att bilateralt, i största möjliga mån, samverka med och komplettera EU:s finansiering till de aktuella länderna. Det svenska stödet ska, så långt det är möjligt, verka kompletterande till det gemensamma EU-biståndet, inklusive EU:s förmedlemskapsstöd och i anslutning till Östliga partnerskapet. Ett utbyggt bilateralt samarbete innebär också bättre möjligheter för att påverka utformningen av EU:s utvecklings samarbete, granskapsstödet för (ENPI) och förmedlemskapsstödet för och (IPA), både inom EU och i samarbetsländerna, En viktig prioritering blir att fortsätta arbetet med att påverka utformningen av det nya biståndsinstrumentet för , samt det fortsatta förmedlemskapsstödet IPA II, för och som båda kommer att gälla . Möjligheterna till samprogrammering med EU kommer aktivt att prövas. Då Sida har ackrediterats hos skapar detta möjligheter för att, genom 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 delegering, få i uppdrag att genomföra delar av ENPI- och IPA-stödet. Samarbeten med EU:s institutioner gör det även möjligt för att påverka utformningen av policy för ENPI/och IPA/IPA II, t.ex. vid möten i , i de s.k. genomförandekommittéerna för ENPI och IPA samt vid bilaterala möten med EEAS och DEVCO. 4.6Strategier för reformsamarbete i ger tydligare styrning Nedan följer en kort beskrivning av verksamheten under anslaget 2:1 Målet för det svenska stödet inom ramen för reformsamarbetet och i de berörda samarbets länderna är stärkt demokrati, rättvis och hållbar utveckling samt närmande till EU och dess värdegrunder. Det strategistyrda svenska biståndet under anslaget för reformsamarbetet i omfattar strategier för det bilaterala samarbetet med nio länder: , Bosnien- , , , , , , och . Strategierna avseende länderna i är till stor del inriktat på insatser inom miljö- och energiområdet, men även inom förvaltning, jämställdhet, utveckling av den privata sektorn samt demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen fäster stor vikt vid EU:s fortsatta utvidgning. Som ett led i denna ambition är det svenska stödet även inriktat på att, inom ramen för EU:s grannskapspolitik, stödja dessa länders egna handlingsplaner för att närma sig EU. När det gäller bedrivs ett omfattande samarbete med olika vitryska parter, med fokus på demokrati samt stöd till det civila samhället. Samarbetet sker även inom det privata näringslivet och inom miljöområdet. I länderna i sydöstra och på är det svenska stödet inriktat på närmandet till EU. Det handlar bl.a. om social och ekonomisk utveckling, demokrati, mänskliga rättigheter, miljö och hållbar utveckling. Även frågor kring kvinnors roll i den ekonomiska utvecklingen är prioriterade. Det svenska biståndet till främjar förutsättningar för medlemskap i . ger stöd till demokratiprocess 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 samt arbete för att öka respekten för och efterlevnad av mänskliga rättigheter och jämställdhet. Inom ramen för Östeuropaanslaget ingår även stöd genom svenska organisationer i det civila samhället i enlighet med gällande strategi samt personalstöd till i . Vidare ingår samarbete inom kärnteknisk säkerhet och strålskydd i . Som beskrivs under avsnitt 4.5.2, Prioriteringar budget, kommer regeringen ta fram nya strategier för utvecklingssamarbetet med samt . Strategierna ska ha en ökad regional ansats och bl.a. vara inriktade på gemensamma och gränsöverskridande utmaningar. Anslaget Reformsamarbete i används för reformmedel till länderna i , på och . De myndigheter som disponerar biståndsmedel under anslaget 2:1 Reformsamarbete i är Sida, , Strålsäkerhets myndigheten, och (). Medlen får endast användas i enlighet med /DAC:s riktlinjer för vad som kan klassificeras som bistånd. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 4.2 Anslagsutveckling för 2:1 Reformsamarbete i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för reformstöd till länderna i , på och . Inom ramen för den del av anslaget som disponerar finns möjlighet att använda medel för viss temporär verksamhet inom avgränsade projekt. För den del av anslaget som och disponerar beräknas användas för förvaltningskostnader. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 2:1 Reformsamarbete i besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 under 2014-2019. Skälen för regeringens förslag: Bemyndiganderamen avser främst Sida. Åtagandena består av långsiktiga insatser inom alla Sidas verksamheter inom reformsamarbetet i för att åstadkomma en högre grad av förutsägbarhet i biståndsgivningen. Övriga myndigheter som omfattas av bemyndigande ramen är , Strålsäkerhets myndigheten och . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 4.3 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för 2:1 Reformsamarbete i Erhållet/föreslaget bemyndigande föreslår regeringen att anslaget 2:1 Regeringen föreslår att kostnaderna för delar av verksamheten vid generalkonsulatet i som är av förvaltningskaraktär förs över till utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 2:1 Reformsamarbete i till anslaget 2:1 Reformsamarbete i klassificeras som utvecklingsbistånd i enlighet med /DAC:s definition. 1 307 360 000 Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 Tabell 1.1 Samarbetsstrategier .......................................................................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 Regional strategi söder om Strategi förlängd att gälla . Strategi förlängd att gälla till dess att regeringen har fattat beslut om ny strategi. Strategi förlängd att gälla till dess att regeringen har fattat beslut om ny strategi. med och dess myndigheter är tills vidare Förhållningssätt förlängt att gälla till dess regeringen har fattat beslut om nytt förhållningssätt. Strategi förlängd att gälla till dess att regeringen har fattat beslut om ny strategi. Strategi förlängd att gälla till dess att regeringen har fattat beslut om ny strategi. Strategi förlängd att gälla till dess att regeringen har fattat beslut om ny strategi. Revidering av tidigare strategi. Strategi förlängd att gälla till dess att regeringen har fattat beslut om ny strategi. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 1Summorna består av bilateralt utvecklingssamarbete. Forskningssamarbete, Globala utvecklingsprogram, Humanitära insatser och konflikthantering. Informationsinsatser, U-krediter och Stöd till enskilda organisationer är inte inkluderade.