prop · GZ03120 · 2012-03-20 00:00:00 — Kravet ska i stället avse byggnader där en total användbar golvarea i byggnaden ofta besöks av allmänheten. Med uttrycket ofta besöks av allmänheten åsyftas, enligt direktivet, exempelvis affärer och köpcentrum, restauranger, teatrar, banker och hotell. Lagrådet har haft synpunkter på bestämmelsens utformning och föreslagit en formulering där det framgår av bestämmel- sen att energideklarationen ska vara gällande. Bestämmelserna om att en energideklaration inte får vara äldre än , som har funnits i flera av lagens paragrafer har dock för bättre överskådlighet sammanförts till en paragraf i förslaget, 6 b §. I ett nytt andra stycke finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om beräk- ning av total användbar golvarea. Hur storleken på en total användbar golvarea ska beräknas framgår således av föreskrifter på lägre nivå än lag. En bestämmelse om hur en energideklaration som har upprättats för byggnader där en total användbar golvarea i byggnaden ofta besöks av allmänheten ska visas finns i 13 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1. Paragrafen, som reglerar skyldigheten att upprätta en energideklaration för en byggnad i samband med försäljning, har ändrats med anledning av det omarbetade direktivet. Eftersom det omarbetade direktivet ställer krav på att en energi- deklaration ska visas för en spekulant och överlämnas till en ny ägare påverkas tidpunkten för när en energideklaration ska vara upprättad. Den ska upprättas att den kan visas och överlämnas enligt 13 § 2 och 3. Bestämmelsen har därför ändrats så att energi- deklarationen ska finnas upprättad innan en byggnad säljs. Med säljs avses den tidpunkt då köpehandling upprättas. Bestämmelsen om att en energideklaration inte får vara äldre än har flyttats till 6 b §. Bestämmelser om hur en energideklaration som har upprättats ska visas, överlämnas och annonseras finns i 13 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.3 Paragrafen är ny och anger hur länge en energideklaration får användas för att uppfylla skyldigheterna i lagen. Energideklarationen får även fortsättningsvis användas från upprättandet. Bestämmelser om att en energideklaration inte får vara äldre än har tidigare funnits i olika paragrafer i lagen men dessa har av redaktionella skäl samman- förts till en paragraf. Lagrådet har ansett att paragrafen har fått en något otymplig språklig konstruktion. I paragrafen, som innehåller bestämmelser om besiktning, anges i första stycket att besiktning ska ske på plats innan en energideklaration upprättas. Det är byggnadens ägare som har ansvaret för att se till att kravet uppfylls. Den ändrade bestämmelsen innebär en skärpning av tidigare regler genom att kravet på besiktning gäller som huvudregel. Eventuella möjligheter till undantag från huvudregeln kommer att finnas i föreskrifter på lägre nivå än lag. Bestämmelsen har även ändrats redaktionellt. I andra stycket har normgivningsbemyndigandet utvidgats och omfattar nu även undantag från kravet på besiktning. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.1. I paragrafen, som innehåller bestämmelser om att en oberoende expert ska utses för att besikta en byggnad och upprätta en energideklaration, har ordet besiktningsprotokoll tagits bort som en följdändring med anledning av att 11 § om besiktning av luftkonditioneringssystem har upphävts. Bestämmelsen har även ändrats redaktionellt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.7. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om tillgång till energideklara- tioner, har ändrats med anledning av det omarbetade direktivet. I första stycket första punkten har de tidigare punkterna 1 och 2 sammanförts. Andra punkten har nytt innehåll och i den ställs krav på att en energi- deklaration ska visas för en presumtiv nyttjanderättshavare eller spekulant. Som huvudregel gäller att skyldigheten att visa energi- deklarationen åvilar byggnadens ägare. Lagrådet har efterlyst ett förtyd- ligande av om nyttjanderättsöverlåtelser av kommersiellt slag ska omfattas av bestämmelsens tillämpningsområde. Bestämmelsen är gene- rellt tillämplig på alla former av överlåtelse av nyttjanderätt och någon särreglering av vad som avses med nyttjanderätt till byggnad är inte avsedd. Detta innebär att även överlåtelser av lokaler omfattas av bestämmelsen, se prop. 2005/06:145 s. 138. Tredje punkten är ny och ställer krav på att en energideklaration ska överlämnas till en ny ägare eller nyttjanderättshavare. Även denna skyldighet åvilar som huvudregel byggnadens ägare. När det gäller nyttjanderätter som säljs bör dock inte byggnadens ägare ha ansvaret för skyldigheterna att visa och överlämna energideklara- tionen. I ett nytt andra stycke har därför en undantagsbestämmelse från den ovan redovisade huvudregeln införts. Bestämmelsen får störst betydelse vid försäljning av bostadsrätter men även försäljning av andra nyttjanderätter kan omfattas såsom försäljning av vissa äldre former av nyttjanderätter exempelvis i en bostadsförening eller i ett bostadsaktie- bolag. I dessa fall ligger skyldigheten att visa och överlämna energi- deklarationen på säljaren till nyttjanderätten. Energideklarationen ska finnas att tillgå hos den som är skyldig att upprätta energideklarationen. Det är i de flesta fall byggnadens ägare, jfr dock 4 §. Exempelvis är det bostadsrättsföreningen som har denna skyldighet när det gäller bostads- rätter. I ett nytt tredje stycke ställs krav på att uppgift om byggnadens energi- prestanda ska finnas med vid annonsering när en byggnad, en del av en byggnad eller en andel i en byggnad bjuds ut till uthyrning eller försälj- ning. Detta gäller dock endast under förutsättning att det finns en energi- deklaration upprättad. Som framgår av 6 § ska en energideklaration upprättas innan en byggnad säljs så att den kan visas för spekulanter (jfr 6 och 13 §§) men det finns inget krav på att den ska upprättas innan en byggnad bjuds ut till försäljning. Det är bara om den redan finns den får användas efter att den har upprättats som uppgift om byggnadens energiprestanda ska finnas med vid annonsering. Det tidigare bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer om att meddela föreskrifter om att en energi- deklaration får placeras på en annan plats i en byggnad eller i anslutning till en byggnad tas bort. Lagrådet har haft synpunkter på utformningen av första stycket 2 och 3 och ansett att de hänvisningar som görs till andra paragrafer bör strykas med motiveringen att de är överflödiga. När det gäller första stycket 2 och 3 bör det dock finnas en koppling mellan skyldigheten att upprätta en energideklaration och skyldigheterna att visa och överlämna den. Avsikten är att tydliggöra att om en energideklaration inte behöver upprättas ska den inte heller behöva visas och överlämnas. Hänvisningarna till 5 § första stycket 1, 2 och 6 § bör därför finnas kvar. I 13 a § finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om undantag från skyldigheterna i 13 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.1 och 5.1.3. Paragrafen är ny och innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de skyldigheter som anges i 13 § och om undantag från sådana skyldigheter. När det gäller bemyndigandet om föreskrifter om undantag från skyldigheter har detta tillkommit med anledning av Lagrådets synpunkter (jfr kommentaren till 13 §). Övervägandena finns i avsnitt 5.1.3. I paragrafen, som innehåller bestämmelser om att en energideklaration ska överlämnas till , har ordet besiktningsprotokoll tagits bort som en följdändring med anledning av att 11 § om besiktning av luft- konditioneringssystem har upphävts. Bestämmelsen har även ändrats redaktionellt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.7. I paragrafen, som innehåller bestämmelser om register för energideklara- tioner, har ordet besiktningsprotokoll tagits bort som en följdändring med anledning av att 11 § om besiktning av luftkonditioneringssystem har upphävts. Bestämmelsen har även ändrats redaktionellt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om utredning av alternativa energi- försörjningssystem. Ändringen i första stycket innebär att kravet på utredning av sådana system omfattar alla byggnader som uppförs. omfattades endast byggnader med en total användbar golvarea som är större än av detta krav. Ändringarna är en följd av att direktivet har omarbetats. Ingen ändring är avsedd i fråga om vart redovisningen ska lämnas. Den ska även fortsättningsvis lämnas till de kommunala nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggväsendet. Eftersom dessa nämnder är tillsynsmyndigheter enligt lagen har dock formu- leringen av bestämmelsen ändrats. Det anges nu uttryckligen i bestäm- melsen att redovisningen ska lämnas till den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggväsen- det I ett nytt andra stycke införs ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om de alternativa energiförsörjningssystem som ska utredas och om undantag från kravet på sådan utredning. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.4. Paragrafen innehåller bestämmelser om tillsyn. Ändringen innebär att tillsynen flyttas från de kommunala nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggväsendet till den eller de myndigheter som regeringen pekar ut. Tillsynen ska omfatta att skyldigheterna enligt 46 och 13 §§ fullgörs av den som är ansvarig för att fullgöra dem dvs. den som för egen räkning uppför eller låter uppföra en byggnad vilket avser byggherren (jfr författningskommentar prop. 2005/06:145, s. 137), den som äger en byggnad eller säljaren till en nyttjanderätt. I ett nytt andra stycke införs ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om tillsyn och kontroll av energideklarationer. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om föreläggande som får förenas med vite. Bestämmelsens första stycke har ändrats med anledning av tillsynens ändrade utformning. Tillsynen ska omfatta att skyldigheterna enligt 46 och 13 §§ fullgörs. En tillsynsmyndighet får meddela före- lägganden för att byggherren (jfr kommentaren till 24 §), ägaren till en byggnad eller säljaren av en nyttjanderätt ska fullgöra dessa skyldigheter dvs. att upprätta en energideklaration och att visa och överlämna energi- deklarationen samt, i de fall det finns en energideklaration när en bygg- nad bjuds ut till uthyrning eller försäljning, skyldigheten att ange uppgift om energiprestanda vid annonsering. Ett sådant föreläggande får även fortsättningsvis förenas med vite utom i det fall som anges i andra stycket. I andra stycket anges att ett föreläggande som meddelas mot en säljare av en nyttjanderätt som inte har visat eller överlämnat en energideklara- tion får förenas med vite endast i de fall det finns en energideklaration upprättad för byggnaden. Skälet är att skyldigheten att se till att en energideklaration upprättas respektive visas och överlämnas i detta fall inte åvilar samma aktör. Om exempelvis en bostadsrättslägenhet ska säljas får det förutsättas att säljaren, dvs. bostadsrättsinnehavaren tar kontakt med bostadsrättsföreningen och på så sätt får ett exemplar av den energideklaration som föreningen har låtit upprätta. Det kan dock före- komma att föreningen inte har låtit upprätta någon energideklaration trots att de är skyldiga att se till att en sådan alltid finns. Om tillsynsmyndig- heten då riktar ett föreläggande mot en säljare att visa och överlämna energideklarationen och det framkommer till myndigheten att någon deklaration inte finns upprättad bör tillsynsärendet i stället riktas mot föreningen som kan föreläggas vid vite att upprätta en energideklaration. De tidigare tredje och fjärde styckena har utgått. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.6. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande. I första stycket görs en följdändring med anledning av att tillsynen flyttas från de kommunala nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggväsendet till den eller de myndigheter som regeringen bestämmer (tillsynsmyndigheten). Uppräkningen av de beslut som får överklagas är uttömmande. Paragrafen har även ändrats redaktionellt. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. Lagändringarna träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för sådana energideklarationer som har upprättats före . Övergångsbestämmelsen tar sikte på upprättandet, utformningen och innehållet i en energideklaration eftersom nya regler gäller exempelvis i fråga Prop. 2011/12:120 om besiktning. Lagrådet har angett i sitt yttrande att det är svårt att se att det finns något behov av bestämmelsen. Även om den inte skulle vara nödvändig bör den dock finnas med av tydlighetsskäl och för att den kan komma att fylla en funktion om tillämpningsproblem skulle uppstå. En energideklaration som har upprättats före och som inte är äldre än , räknat från tidpunkten för upprättandet, får användas för att uppfylla skyldigheterna enligt lagen. Med detta avses att även de skyldigheter som är nya, exempelvis att visa och överlämna en energideklaration, får tillgodoses med en energideklaration som är upprättad före lagändringen. Lagrådet har i sitt yttrande föreslagit en annan utformning av bestämmelsen. Bestämmelsen bör dock, av tydlig- hetsskäl, inte ändras. Övervägandena finns i avsnitt 7. 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader Paragrafen har ändrats med anledning av det omarbetade direktivet. Det framgår av artikel 12.1 b och artikel 13 i det omarbetade direktivet att medlemsstaterna ska se till att den areagräns för byggnader som utnyttjas av offentlig myndighet och ofta besöks av allmänheten ska sänkas . Bestämmelsen träder i kraft . Det finns inte behov av någon övergångsbestämmelse eftersom det endast är areagränsen som sänks, jfr övervägandena i avsnitt 5.1.1. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.2 och 7. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat 1 kap. 2 § Innebörden av ändringen överensstämmer med vad som anges i 1 kap. 8 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Övervägandena finns i avsnitt 6. Sammanfattning av om byggnaders energiprestanda konsekvenser och behov av förändringar i det svenska regelverket Följder av det omarbetade EU-direktivet I enlighet med artikel 28 i direktivet ska de förändringar som följer av artiklarna 218, 20 och 27 vara antagna och offentliggjorda . Det omarbetade direktivet innehåller många ändringar på detalj- nivå och en betydande mängd ny text. Det omarbetade direktivet har 31 artiklar och 5 bilagor jämfört med tidigare 17 artiklar och 1 bilaga. Trots det bedömer att ändringarna i det svenska regelsystemet inte kommer att bli omfattande. Vissa centrala uttryck och metoder i det omarbetade direktivet kan inte bedömas ur svensk regelaspekt innan kommissionen har lagt fram sina förslag, senast . Det gäller framförallt den meto- diska referensram för att fastställa de kostnadsoptimala nivåer (artikel 3 och bilaga III) som behövs för att bestämma minimikrav för energi- prestanda (artikel 4 och 5). har ett regelverk som gör det möjligt för kommunerna att ställa energikrav som till och med går längre än vad det omarbetade direktivet förutsätter. Kommunerna kan ställa krav på energiförbättring vid alla ändringar av byggnader, inte bara vid större renoveringar. Särskilt utpekade och skyddsvärda byggnader är inte heller generellt undantagna från krav på energiförbättringar i samband med byggåtgärder. I verklig- heten använder sällan kommunerna denna möjlighet att ställa energikrav vid ändring av byggnader. En orsak kan vara att det inte finns tillämp- ningsföreskrifter liknande de som finns för nybyggnader. Därför utreder möjligheten att införa tillämpningsföreskrifter. Målsättningen är att dessa ska träda i kraft efter sedvanlig remiss och notifieringsförfarande. Vidare har strängare kompetenskrav genom krav på ackredite- ring av kontrollorgan för energideklaration. Vi har också krav på att anslå en sammanfattning av deklarationen i bland annat alla flerbostadshus som konsumentupplysning. I den mån de strängare kraven ska behållas, bör de anmälas till kommissionen enligt den nya omarbetade rättsakten (artikel 1). Det finns ett antal ändringar i direktivet som föranleder ändringar i det svenska regelverket vilka sammanfattas nedan. Artikel 3 Antagande av metoder för beräkning av byggnaders energi- prestanda Regelförenkling (minskad administrativ börda) är möjlig genom att slopa ett redovisningskrav i formulär för energideklarationer. Kravet på att redovisa om lämnade åtgärdsförslag har en positiv effekt på CO2 - utsläpp kan tas bort. Artikel 6 Nya byggnader krävs det alltid en redovisning av alternativa energikällor för nya byggnader. Vid omarbetningen har areagränsen slopats för när kravet på redovisning av alternativa energikällor ska träda in. Det innebär att 23 § lag (2006:985) om energideklaration för byggnader måste ändras. Artikel 12 Utfärdande av energicertifikat I och med det omarbetade direktivet införs krav på att energiprestanda- indikator ska anges i annonser om försäljning eller uthyrning av bygg- nader eller delar av byggnader. Dessutom ska energideklarationen lämnas över till köparen alternativt hyresgästen eller nyttjanderätts- havaren. Kravet omfattar endast de byggnader som ska energideklareras. Det innebär att 6 § lag (2006:985) om energideklaration för byggnader behöver ändras. Areagränsen ändras för när offentliga byggnader, som i dagens regel- verk benämns specialbyggnader, ska ha en energideklaration. Gränsen sänks från dagens till fr.o.m. för att efter sänkas till . Det medför att de nya gränserna behöver införas i 5 § 1 lag (2006:985) om energideklaration för bygg- nader. I gamla och nya direktiven finns en viss diskrepans när det gäller användningen av begreppet för offentliga byggnader och det Svenska begreppet specialbyggnader. Artikel 12 relaterar enbart till byggnader som innehåller offentlig verksamhet som ofta besöks av allmänheten. Kraven omfattar därmed inte längre vissa av specialbyggnaderna som därför kan uteslutas. Införandet av uttrycket energiprestandaindikator leder inte till några författningsändringar. föreslår dock att standarden om energi- klassning (klass A-G) bör användas vid annonsering om försäljning eller uthyrning av byggnader eller delar av byggnader. Kraven på annonsering införs lämpligen i energideklarationslagen. Ett sätt vore att hänvisa till energideklarationslagen i fastighetsmäklarlagen (1995:400) och jorda- balken (1970:994). Artikel 13 Uppvisande av energicertifikat Av det reviderade direktivet framgår att endast byggnadsägare av offent- liga byggnader som ofta besöks av allmänheten är skyldig att anslå deklarationen på en för allmänheten framträdande plats. Vidare har det införts ett nytt krav på att byggnadsägare ska visa upp deklarationen för presumtiva köpare eller hyresgäster (nyttjanderättsinnehavaren) genom att till exempel en kopia av denna lämnas över. En regelförenkling är möjlig genom att slopa kravet på att en sammanfattning av energi- deklarationen ska anslås på en väl synlig plats i bland annat flerbostads- hus. är positiv till att en sådan ändring görs. Det medför en ändring i 13 § lag (2006:985) om energideklaration för byggnader. Möjligheten att anslå deklaration bör dock kvarstå på frivillig basis. Artikel 15 Inspektion av luftkonditioneringssystem En regelförenkling blir möjlig genom att låta ett informationsalternativ ersätta besiktningsplikten för luftkonditioneringssystem. måste i så fall rapportera till kommissionen om att ett motsvarande resultat kan uppnås som med inspektion. Regelförenklingen kan göras genom att slopa 10 och 11 §§ lag (2006:985) om energideklaration för byggnader (med därtill relaterade bestämmelser i lagen och på förordnings- och myndighetsföreskrifts- Artikel 18 Oberoende kontrollsystem Slumpvis utvalda energideklarationer ska kontrolleras med statistiskt Detta nya krav i direktivet finns i bilaga II, och berörda myndigheter behöver beräkna hur många stickprov som måste göras bland utförda deklarationer för att säkerställa statistisk signifikans. Under förutsättning att ackrediteringssystemet för kontroll behålls, måste en författningsändring göras som ger Swedac direktåtkomst till energideklarationsregistret enligt 17§ förordning (2006:1592) om energi- deklarationer av byggnader. Annars kan de inte garantera en kontroll som motsvarar det nya kravet. Det nya kravet går utöver vad som krävs i dagens ackrediteringssystem och behöver därför framgå i förekrifter om energideklarationer. Utformningen av besiktningskravet i regelverket förordar inga förändringar i besiktningskravets utformning i Däremot finns det skäl att se över hur reglerna är formulerade för att undvika missförstånd och oklarheter. Det ska tydligt framgå att det är experten som avgör när en besiktning ska ske och vad den ska innehålla. Det ska också framgå att besiktning är någonting som sker på plats. En genomgång av energideklarationer i register visar att av byggnaderna som har energideklarerats också har besiktats. den andelen som saknar åtgärdsförslag har mer än hälften () av energideklarationerna föregåtts av en besiktning. Slutsatsen blir att det inte är troligt att fler besiktade byggnader leder till speciellt många fler deklarationer som innehåller åtgärdsförslag. Då besiktning inte kan sägas vara huvudproblemet för högre kvalitet av energideklarationerna behöver orsaken till eventuella kvalitetsbrister Exempel på innehåll kan vara: omfattningen av kvalitetsbristerna, vad som saknas för att åtgärda kvalitetsbrister, energiexperternas kompetens och oberoende, Swedac:s system för kvalitetskontroll Som ansvarig huvudmyndighet för energideklarationerna kan i samråd med Swedac (ansvarig för kvalitetskontrollerna av deklarationen) utföra en sådan utredning. Om undersökningen visar att energideklara- tionerna generellt håller en bristande kvalitet kräver detta åtgärder av har för avsikt att tillsammans med Swedac genom- föra en sådan undersökning . då också beakta det omarbetade direktivet, där krav ställs på medlems- länderna att utföra systematiska kontroller av deklarationernas kvalitet. föreslår ändringar i 6 § förordningen (2006:1592) om energi- deklaration för byggnader och 4 § i föreskrifter och allmänna råd om energideklaration för byggnader (BFS 2007:4). medför att det tydligare framgår att experten avgör när en besiktning ska ske och vad den ska innehålla vilket medför ett större ansvar för energi- Det kommer också att tydligt framgå att besiktningen sker på Tolkning av begreppet kostnadseffektivitet inom ramen för föreslår att begreppet kostnadseffektiv åtgärd tolkas som en åtgärd som är ekonomiskt rimlig att genomföra. En sådan tolkning gör det tydligare att en energideklaration inte kan förväntas innehålla en exakt beräkning av åtgärdens lönsamhet för byggnadsägaren, utan enbart en första mycket grov bedömning. Det skulle också göra det tydligare för experter och byggnadsägare att åtgärdsförslagen bygger på en uppskattad energibesparing och uppskattade kostnader. Det är byggnadsägaren som i sista hand gör investeringarna och som då kan skaffa mer detaljerad information och göra mer exakta beräkningar. föreslår att föreskrifterna BFS 2007:4 § 2 och BFS 2007:5 § 2 ändras så att uttrycket kostnadseffektiv åtgärd tolkas som en åtgärd som är ekonomiskt rimlig att genomföra. Tolkning förs också in i energi- deklarationsformuläret med tillhörande information. Effekter av avskaffad ackreditering Målsättningen med styrmedlet energideklarationer är att få byggnads- ägare att sänka sin energianvändning. System med ackrediteringen av kontrollorgan där kontrollorganet ska ha minst en certifierad energiexpert i arbetsledande ställning har införts för att säkerställa att systemet ska Ett avskaffande av krav på ackreditering med en övergång till att även