prop · GZ0356 · 2012-02-23 00:00:00 — ska enligt upp- draget, i samråd med , () och Datainspektionen, genomföra en förstudie om metoder som skulle kunna användas för att samla in uppgifter om levnadsförhållanden bland befolkningen dels avseende det ungefärliga antal personer som identifierar sig som tillhörande nationella minoriteter, dels som möjliggör en särredovisning avseende de diskrimi- neringsgrunder i diskrimineringslagen (2008:567) som inte redo- visas i den officiella statistiken. I uppdraget ingår att inventera vilka metoder som kan vara möjliga att använda för att samla in uppgifter av detta slag och som kan garantera deltagarnas anonymitet och integritet. Även internationella erfarenheter bör tas till vara. I EU-kom- missionens uppföljning kommer t.ex. för grundläggande rättigheter att ha en central roll i arbetet med att samla in uppgifter om utvecklingen i medlemsstaterna. Återkommande rapportering till och EU Regeringen avser att rapportera till i budget- propositionen om utvecklingen när det gäller romsk inkludering för att möjliggöra för att följa utvecklingen. Regeringen avser också att återkommande rapportera till EU- kommissionen om arbetet i förhållande till de nationella målen. Kommissionen planerar att införa ett system för övervakning för att mäta framstegen i medlemsstaterna vad gäller integrering av romer och att rapportera till och rådet om detta (KOM(2011) 173 slutlig). Kommissionen kommer även att beakta på- gående arbete inom den öppna samordningsmetoden på det social- politiska området, de nationella reformprogrammen och övervaknings- och expertutvärderingsprocessen inom 2020-strategin. kommer därför också att se över om uppföljningen av den tjugoåriga strategin för romsk inkludering till viss del kan integreras i uppföljningen av EU 2020-strategin. Det finns behov av att i olika tillsynsmyndigheters arbete återkommande uppmärksamma romers situation. Genom tillsyn kan eventuella brister uppmärksammas, vilket kan bidra till att romer behandlas likvärdigt med har i sin rapport Romers rättigheter (2011) identifierat och Statens skol- inspektion (Skolinspektionen) som viktiga nyckelaktörer för att främja romers rättigheter då de har i uppdrag att utöva tillsyn över Enligt regeringens bedömning bör relevanta tillsynsmyndig- heter återkommande i sin tillsyn särskilt uppmärksamma romers situation under 20122032, framför allt utifrån ett barnrättsperspektiv. 4.6 En samordnande myndighet för uppföljning Regeringens bedömning: i bör få i uppdrag att samordna uppföljningen av den tjugoåriga strategin för romsk inkludering. I detta bör ingå att regelbundet sammanställa en rapport till regeringen om utvecklingen på lokal, regional och nationell nivå. Skälen för regeringens bedömning: Inom ramen för den minoritets- politiska strategin fick i och i uppdrag att följa upp minoritetspolitikens genomförande i kommuner och landsting. Syftet enligt propositionen (prop. 2008/09:158) är att uppfölj- ningen ska driva på genomförandet av de i lagen (2009:724) om nation- ella minoriteter och minoritetsspråk angivna rättigheterna och skyldig- heterna på det kommunala planet. Syftet är också att ge regeringen underlag rörande efterlevnaden av lagen. i och sammanställer den insamlade informationen i en årlig rapport som lämnas till regeringen. De sammanställer även de redovis- ningar som elva myndigheter fått i uppdrag av regeringen att ta fram för att under 20102012 följa upp, analysera och redovisa hur deras insatser bidragit till att uppnå det minoritetspolitiska målet och effekterna av dessa. Den tjugoåriga strategin för romsk inkludering som presenteras i denna skrivelse görs inom ramen för den minoritetspolitiska strategin. Mot bakgrund av det ansvar i har när det gäller uppföljning av minoritetspolitiken, finns det anledning att låta myndig- heten få i uppdrag att också ansvara för samordningen av uppföljningen av den tjugoåriga strategin för romsk inkludering. i län har dessutom redan ett etablerat kontaktnät med kommuner och myndigheter kring den nationella minoritetspolitiken. En fortsatt samverkan med dessa om uppföljning när det gäller romsk inkludering ses därför som naturlig och kan komma att ge många synergieffekter. Ett uppdrag bör därför lämnas till i att samordna uppföljningen av den tjugoåriga strategin för romsk inklude- ring. I uppdrag bör ingå att regelbundet sammanställa en uppföljningsrapport till regeringen baserad på det underlag de får in från berörda myndigheter m.fl. om utvecklingen på lokal, regional och nationell nivå. Genom återkommande rapporter om utvecklingen kan regeringen justera och fatta nya beslut om åtgärder. Inom ramen för upp- draget bör även ingå att uppmärksamma andra relevanta aktörer och intressenter på utvecklingen, t.ex. i form av en uppföljningskonferens. Innan den nationella uppföljningen påbörjas kommer dock flera myndig- Skr. 2011/12:56 heter få i uppdrag att komma med förslag på hur den kan se ut. styrelsen kommer, som nämnts ovan i avsnitt 4.4, att inleda en dialog med berörda myndigheter för att gemensamt diskutera och identifiera möjligheter till samordning, metoder m.m. 4.7Romers delaktighet och inflytande Regeringens bedömning: Romsk delaktighet och romskt inflytande bör genomgående säkerställas i strategin för romsk inkludering under 20122032. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens nationella minori- tetspolitik syftar bl.a. till att stärka de nationella minoriteternas möjlig- heter till inflytande i frågor som berör dem inom viktiga samhälls- områden och därmed öka dessa gruppers egenmakt. Från finns också i lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk krav på att förvaltningsmyndigheter ska ge de nationella minoriteterna möjlighet till inflytande i frågor som berör dem och så långt möjligt samråda med representanter för minoriteterna i sådana frågor. En fungerande dialog och reellt inflytande, inte minst på lokal nivå, kan synliggöra romers förutsättningar och behov. Genom att hitta bra samrådsformer kan man även överbrygga motsättningar och motverka fördomar mot romer. Att ta tillvara romers kunskap, kompetens och erfarenheter kan göra arbetet mer effektivt och stärka romers egenmakt. Delegationen för romska frågor betonar också principen om delaktighet. Den kritik som framkommit vid samrådsmöten, via delegationen, Utvärderaren av nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter och internationell kritik, måste tas på allvar. Den handlar bl.a. om att romer som deltar i möten med offentlig förvaltning uppfattar att de saknar reella möjligheter till inflytande. Det är därför av central betydelse att finna metoder för att öka romers reella och effektiva inflytande och delaktighet, liksom att få en djupare kännedom om på- gående romska initiativ för att kunna ta till vara, utveckla och stärka dessa. Att ges uttryckliga möjligheter att bli lyssnad på och ibland påverka förvaltningsmyndigheters verksamhet i allt från initiering av beslut till genomförande, innebär att individen eller de grupper man representerar ges makt. Med inflytande och delaktighet följer därför också ett eget aktivt ansvarstagande för det man vill förändra och förbättra. I detta sammanhang är det dock också viktigt att understryka att deltagande inte är liktydigt med att alltid få sin vilja igenom. Prioriteringar av behov och avvägning av olika intressen måste kunna ske utifrån en helhetsbedöm- ning av ansvariga för besluten. Regeringen avser att på olika sätt bidra till att genomgående säkerställa romsk delaktighet och romskt inflytande i strategin för romsk inkludering under 20122032. Ett första sätt att säkerställa delaktighet och inflytande är att utveckla samrådsförfarandet. Detta är också i linje med vad som anges i lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk om inflytande och samråd. Det är en stor utmaning att skapa inflytande för romer i alla åldrar och med olika bakgrund. Svenska Röda Korset betonar också i sitt remissvar att alla åldrar måste ges förutsättningar att delta. Vid de remissmöten som genomförde med romska represen- tanter uppmanades myndigheter att även bjuda in sakkunniga romer och inte uteslutande samråda med organisationsrepresentanter. På nationell nivå kommer de fortsatta formerna för samråd att diskuteras vidare och utformas tillsammans med den romska gruppen för att kunna börja fungera . Därutöver kommer regeringen genomgående att ange att de myndigheter som får särskilda uppdrag inom ramen för den tjugoåriga strategin ska samråda med romer för uppdragens genomförande. Med samråd avses dialog med t.ex. romska representanter för civila samhällets organisationer eller romska sakkunniga. Det handlar om erfarenhetsutbyte och förankring och om att på ett systematiskt sätt inhämta synpunkter och beakta dessa där så är möjligt (prop. 2008/09:158). På nivå avser regeringen att vidta åtgärder för att påskynda arbetet. Ett sätt när det gäller kommuners och landstings samråd med romer är att låta samrådsförfarandet ingå som en del i pilotverksamheten som ska pågå i ett antal kommuner under 20122015 (se avsnitt 4.12). I andra kommuner har i och nyckelroller då de har i uppdrag att stödja kommuner och landsting, framför allt i förvaltnings- områdena, med deras samråd. Ett annat sätt att inkludera romer i strategin är att basera den på romers eget arbete i det civila samhället. På lokal nivå bör detta ingå som en viktig ambition i de kommuner som ska bedriva en pilotverksamhet. Tillvaratagandet av romers engagemang bör successivt öka eftersom det är ett sätt att ta till vara viktig kompetens och initiativkraft och det stärker romers egenmakt. Inom det sociala området finns en ambition från regeringens sida att uppmuntra till en större mångfald av utförare av tjänster för att å ena sidan ta tillvara människors engagemang och för- måga och å andra sidan kunna tillgodose behoven av valfrihet och kvalitet inom välfärden. Ett tredje, sätt som delegationen lyfter fram, är att i förvaltningen anställa fler med romsk språk- och kulturkompetens. Delegationen argumenterar för att en nyckel till framgång när det gäller arbetet för att inkludera romer, bryta utanförskapet och öka tilliten är att man som arbetsmetod anställer romer för den tjugoåriga strategins genomförande. Regeringen anser att det är viktigt att ta till vara romsk språk- och kultur- kompetens, kombinerad med sakkunskap inom utbildning, arbete m.m. Kvinnor och män som har särskilda kunskaper och erfarenheter av betydelse kan bidra till att aktivt och målmedvetet driva utvecklingen framåt. Dessa personers betydelse som förebilder för andra romer ska inte heller underskattas. Vid flera möten med romska representanter har frågan väckts om hur romsk kompetens ska definieras och av vem. Det finns ingen enhetlig definition av begreppen kulturkompetens eller romsk kompetens, men en viktig innebörd är förmågan till ett interkulturellt förhållningssätt. Regeringen anser att en definitionsdiskussion angående begreppen kulturkompetens och romsk kompetens måste föras konti- nuerligt med romer, och bedömningar göras från fall till fall på den Skr. 2011/12:56 lokala, regionala och nationella nivån. 4.8Den lokala nivån och det civila samhällets organisationer Regeringens bedömning: Kommunerna har en central roll i arbetet med att förbättra romers situation eftersom de ansvarar för verksam- heter som är avgörande för romers möjligheter till inkludering. Det är därför nödvändigt att involvera den lokala nivån i den tjugoåriga strategin och att kommunerna tar ett eget aktivt ansvar för att i sina ordinarie verksamheter uppmärksamma och säkerställa romers till- gång till sina rättigheter enligt det ansvar de redan har . Det är också viktigt att det civila samhällets organisationer involveras. Skälen för regeringens bedömning Den lokala nivån har en central roll Delegationen för romska frågor hade som en av sina huvuduppgifter att främja och stödja kommunala projekt och verksamheter som syftade till att förbättra romers situation. Med stöd av delegationen genomförde också elva kommuner olika utvecklingsprojekt. Fyra kommuner fick direkt ekonomiskt stöd och sex medverkade i ett utvecklingsarbete i samarbete med tre länsstyrelser. Delegationen hade också täta kontakter med ytterligare ett 40-tal kommuner. i har ett till- fälligt uppdrag att fortsatt stödja de kommuner som inom ramen för dele- gationens arbete påbörjat ett utvecklingsarbete avseende den romska minoriteten. har bl.a. samarbetat med ett antal regionala nätverk (, och Östkusten). I samarbetet har det ingått samråd om frågor om romers situation respektive stöd till kommuner, tjänstemän och romska organisationer. Även gemensamma utbildnings- insatser har inletts med kommuner, myndigheter och andra aktörer. Kommunerna har en central roll i arbetet med att förbättra romers situation eftersom de ansvarar för verksamheter som är avgörande för romers möjligheter till inkludering. Kommunerna har också ansvar för att vidta åtgärder för att komma till rätta med flera av de problem som berör romers inkludering. Det är därför nödvändigt att involvera den lokala nivån i den tjugoåriga strategin och att kommunerna tar ett eget aktivt ansvar för att i sina ordinarie verksamheter uppmärksamma och säker- ställa romers tillgång till sina rättigheter enligt det ansvar de redan har . För att påskynda utvecklingsarbetet gör regeringen en särskild sats- ning i ett antal kommuner, en pilotverksamhet, i vilken också landstingen kommer att involveras (se avsnitt 4.12). Det civila samhällets organisationer kan komplettera Det civila samhällets organisationer besitter kunskap, kompetens och erfarenheter som är relevanta för arbetet med romers inkludering. komplettera de offentliga organens insatser. De kan också bidra till att stärka romers egenmakt genom t.ex. samarbete med romska organi- Därutöver kan de bidra till att överbrygga den förtroendeklyfta som finns mellan romer och offentlig förvaltning. spelar i synnerhet romernas egna organisationer en viktig roll. därför viktigt att det civila samhällets organisationer involveras i den 4.9 Med utgångspunkt i de mänskliga rättigheterna Regeringens bedömning: Den tjugoåriga strategin för romsk inklude- ring bör utgå från de mänskliga rättigheterna med särskild betoning på principen om icke-diskriminering. Arbetet med att motverka diskriminering av romer och att främja lika rättigheter och möjligheter är ett långsiktigt arbete för Diskrimine- ringsombudsmannen. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen väljer liksom Dele- gationen för romska frågor att i den tjugoåriga strategin för romsk inkludering utgå från de mänskliga rättigheterna. Regeringen håller för självklart att romer liksom alla andra har rätt att komma i åtnjutande av de mänskliga rättigheterna såsom dessa uttrycks i svensk grundlag och konventionsåtaganden på området, vilket också framgår av regeringens mål för demokratipolitiken (prop. 2008/09:1 bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). I detta sammanhang väljer regeringen att särskilt betona principen om icke-diskriminering eftersom flera av de problem som drabbar många romer har samband med diskriminering. Regeringen har genom den nya diskrimineringslagen (2008:567) som omfattar fler diskriminerings- grunder och fler samhällsområden och genom inrättandet av en ny myndighet, , också tydligt visat och skapat förutsättningar för att diskrimineringen i samhället ska bekämpas mer effektivt. kommer att lyfta diskri- mineringens roll vad gäller nationella minoriteters tillgång till språkliga rättigheter, rätt till inflytande och delaktighet. Diskrimineringsombuds- mannen avser därmed att bedriva ett systematiskt arbete i syfte att synliggöra hur diskriminering påverkar romers rättigheter. Romers er- farenheter av diskriminering är en viktig kunskapskälla för olika aktörers verksamheter i bemärkelsen att romer har viktig information och kunskap om hur aktörers och myndigheters rutiner, organisering och verksamhet kan bidra till att romer inte har tillgång till rättigheter. Diskriminerings- ombudsmannen avser att fortsätta att utveckla arbetssätt som ger förut- sättningar för en dialog mellan romer och aktörer som har ansvar för att säkerställa rättigheter. Arbetet med att motverka diskriminering av romer och att främja lika rättigheter och möjligheter är, enligt regeringens Skr. 2011/12:56 bedömning, ett långsiktigt arbete för myndigheten. Genom att utgå från de mänskliga rättigheterna tas utgångspunkten i individen, vilket kan bidra till att olika samhällsorgan samordnar sig i frågor där den enskildes rättigheter rör flera delar av den offentliga för- valtningen. Detta bedömer regeringen är av särskild vikt när det gäller många romers situation. 4.10Prioriterade målgrupper och åtgärdsområden Regeringens bedömning: I den tjugoåriga strategin för romsk inkludering bör kvinnor och barn vara prioriterade målgrupper. Där- utöver bör statliga åtgärder inom områdena utbildning och arbete sär- skilt prioriteras. Skälen för regeringens bedömning Det bör understrykas att den nationella minoriteten romer i är en heterogen grupp. Situationen för romer kan skilja sig åt mellan grupper och individer liksom mellan olika kommuner. Målgruppen för den aktuella tjugoåriga strategin är framför allt de som befinner sig i ett socialt och ekonomiskt utanförskap och är utsatta för diskriminering. Bland dessa är det särskilt viktigt att prioritera levnadsvillkoren för barn och unga för att säkerställa att den nya generationen romer får bättre förutsättningar och möjligheter. Denna prioritering överensstämmer också med den övergripande målsättningen om att uppnå väsentligt bättre möjligheter för unga romer senast . Även kvinnors situation bör särskilt uppmärksammas eftersom de riskerar dubbel diskriminering dels för att de tillhör en nationell minoritet, dels för att de är kvinnor. I många romska familjer har kvinnorna ett stort ansvar för hem och barn. Insatser som underlättar de romska kvinnornas förutsättningar till utbildning och etablering i arbetslivet kan stärka tilltron till, och för- väntningarna på, samhället, i synnerhet avseende barnens uppväxtvillkor och skolgång. Att särskilt prioritera barn, unga och kvinnor stöds av flera remissinstanser. Då barn som tillhör en minoritetsgrupp är särskilt utsatta för marginalisering och diskriminering i relation till vuxna, krävs att barnets rättigheter och intressen används som utgångspunkt i alla de frågor som berör dem anser t.ex. Att dessa grupper är prioriterade betyder inte att det inte ska finnas åtgärder som också riktar sig till alla romer. När det gäller EU-medborgare som är här än och asylsökandes situation i är dessa inte föremål för regeringens åtgärder inom ramen för den tjugoåriga strategin. Regeringen anser att det krävs åtgärder inom en rad olika områden, såsom delaktighet och inflytande, utbildning, arbete, bostad, hälsa och social omsorg, organisering, kultur och språk samt diskriminering. dessa väljer regeringen att prioritera områdena utbildning och arbete. Delegationen har lämnat ca 70 förslag till åtgärder. underlätta romers tillträde till skolan och arbetsmarknaden bedöms av regeringen vara de som mest effektivt kan förbättra romers livsvillkor Delegationen har också poängterat betydelsen av dessa områden för romsk inkludering. De medel som regeringen särskilt avsatt under 20122015 (prop. 2011/12:1) kommer också att i huvudsak användas för åtgärder som stödjer förbättrade förutsättningar för utbild- ning och arbete. Denna prioritering ligger i linje med de önskemål som många romer själva fört fram till regeringen, bl.a. i samband med Behovet av fler åtgärder kommer emellertid kontinuerligt att övervägas. Åtgärderna bör vidtas med ut- gångspunkt i de mänskliga rättigheterna och med särskild betoning på principen om icke-diskriminering och jämställdhet. också att romska barns situation särskilt ska beaktas med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter () inom alla frågor som berör barn. En närmare beskrivning av de olika områdena och prioriteringarna inom dessa görs i avsnitten 510. Ordinarie verksamhet men ibland uttalad målgrupp Regeringens bedömning: Den tjugoåriga strategin för romsk inklude- ring bör så långt möjligt bedrivas inom ordinarie verksamhets- områden och strukturer. Det kan där dock ibland krävas insatser med en tydlig men inte exkluderande inriktning på romer. Skälen för regeringens bedömning: Både delegationen och remiss- instanserna tar upp och problematiserar frågan om när insatser riktade till enbart romer är motiverade och i vilka sammanhang de bör vara generella och även omfatta andra medborgare med liknande behov. Delegationen anser att det ibland kan vara motiverat med särlösningar och lämnar därför också sådana förslag. Delegationen menar att kritikerna avvisar särlösningar generellt med hänvisning till att här behandlar vi alla lika, trots att an- visar särlösningar som en möjlighet att garantera lika villkor för miss- Under beredningsprocessen har det också blivit tydligt att det råder skilda uppfattningar mellan dem som förespråkar särlösningar och dem som anser att sådana är ett avsteg från principen om likabehandling. Flera remissinstanser har ifrågasatt tillämpning av särlösningar och menar att sådana riskerar att stigmatisera och därmed missgynna romer, såsom , kommun, kommun, , kommun, kommun och . Vid remissmötena var meningarna om positiv sär- behandling inom utbildningsväsendet och arbetsmarknaden delade. 2011/12:56 menade att detta kunde vara ett nödvändigt ont sett ur ett längre perspektiv för att utjämna befintliga skillnader och ge individer till- hörande en socialt utsatt grupp lika möjligheter. Andra menade att romer skulle missgynnas på grund av att det leder till en föreställning om att romer inte klarar att ta sig fram på egna meriter. Regeringen delar delegationens bedömning att antiziganism är ett hinder som alltjämt hindrar många romer från att delta på lika villkor i samhället. Att romer tillhör en grupp i samhället som är marginaliserad innebär att insatser för att inkludera romer är såväl befogade som ange- lägna. Regeringens strategi för förstärkt genomförande och uppföljning av romers mänskliga rättigheter under 20122032 som presenteras i den här skrivelsen, vilar på grundantagandet att det finns brister i samhället som behöver åtgärdas för att alla romer ska få full tillgång till sina mänskliga rättigheter. Enligt regeringens bedömning bör den tjugoåriga strategin för romsk inkludering så långt möjligt bedrivas inom ordinarie verksamhetsområden och strukturer för att uppnå varaktiga förändringar. Att säkerställa romers rättigheter ska inte vara ett projekt som sker vid sidan av ordinarie arbete. Det kan dock ibland krävas insatser med en tydlig men inte exkluderande inriktning på romer. Det innebär att romer ibland kan vara en uttalad målgrupp, utan att andra som lever under lik- nande socioekonomiska förhållanden utesluts. Separata insatser i form av särskilda skolor eller arbetsmarknader bör undvikas. På så sätt kan man också mer målmedvetet arbeta med diskriminerande strukturer. Regeringens bedömning: Ett antal kommuner bör ingå i en pilot- verksamhet och få ekonomiskt stöd för att bygga upp en struktur eller motsvarande långsiktig lösning i den kommunala förvaltningen för att förbättra romers inkludering inom framför allt områdena utbildning, arbete, hälsa och social omsorg med utgångspunkt i inter- nationella åtaganden angående mänskliga rättigheter och med särskilt fokus på principen om icke-diskriminering samt jämställdhet och barnets rättigheter. och Arbetsförmedlingen bör få i uppdrag att sam- verka med kommunerna och att i samråd med Diskriminerings- ombudsmannen och romer bidra till att förbättra romers situation sär- skilt när det gäller utbildning och arbete. Även Kommuner och Landsting bör inbjudas att delta. Pilotverksamheten bör pågå och utvecklingen bör regelbundet följas upp. Pilotverksamheten bör också utvärderas. i bör få i uppdrag att samordna och följa pilotverksamheten.