prop · H0031d15 · 2012-09-20 00:00:00 — 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................................... Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet............................. Nedrustnings- och ickespridningsfrågor............................................. Medlemskap i internationella organisationer och EU ........................ Forskning kring säkerhetspolitik och nedrustning............................. Sverigefrämjande i utlandet .................................................................. Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet............................. Nedrustnings- och ickespridningsfrågor............................................. Medlemskap i internationella organisationer och EU ........................ Forskning kring säkerhetspolitik och nedrustning............................. Sverigefrämjande i utlandet .................................................................. 1:1 Avgifter till internationella organisationer.................................... 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet.................................. 1:3 Nordiskt samarbete ........................................................................ 2.6.41:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet .................................................................. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2.6.61:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning ......................................................... 2.6.71:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () ........................................................... 1:8 Bidrag till ................................................ 1:10 Information om i utlandet ............................................... 1:11 Samarbete inom ............................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan...................... Härledning av ramnivån 20132016. Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Anslagsutveckling för 1:1 Avgifter till internationella organisationer .................. Härledning av anslagsnivå 20132016, för 1:1 Avgifter till internationella Anslagsutveckling för 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ................ Härledning av anslagsnivå 20132016, för 1:2 Freds- och Anslagsutveckling för 1:3 Nordiskt samarbete....................................................... Härledning av anslagsnivå 20132016, för 1:3 Nordiskt samarbete...................... Anslagsutveckling för 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet............................................................ Härledning av anslagsnivå 20132016, för 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet .......................... Anslagsutveckling för 1:5 ..................... Härledning av anslagsnivå 20132016, för 1:5 Inspektionen för strategiska Anslagsutveckling för 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning .......................................................... Härledning av anslagsnivå 20132016, för 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning .................................. Anslagsutveckling för 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () .......................................................................... Härledning av anslagsnivå 20132016, för 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ()................................................. Anslagsutveckling för 1:8 Bidrag till ......................... Härledning av anslagsnivå 20132016, för 1:8 Bidrag till Utrikespolitiska Anslagsutveckling för 1:9 ........................................................ Härledning av anslagsnivå 20132016, för 1:9 Svenska insstitutet...................... Anslagsutveckling för 1:10 Information om i utlandet........................... Härledning av anslagsnivå 20132016, för 1:10 Information om i Anslagsutveckling för 1:11 Samarbete inom ........................... Härledning av anslagsnivå 20132016, för 1:11 Samarbete inom 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015 (avsnitt 2.6.11), 2.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt följande uppställning: Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2 Utgiftsområde 5 Internationell Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: och . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1:1 Avgifter till internationella organisationer 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande 1:7 Bidrag till internationella 1:8 Bidrag till () 1:10 Information om i utlandet 2010 1:1 Bidrag till vissa internationella Totalt för utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Tabell 2.3 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Förändring till följd av: till/från andra Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Målet för utgiftsområdet Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser finansieras inom flera utgiftsområden utgiftsområde 5 Internationell samverkan, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Insatserna ligger väl i linje med målen för respektive utgiftsområde. I det följande redogörs för resultaten av det svenska deltagandet i internationell krishantering finansierade under alla tre utgiftsområdena. Av regeringens skrivelse Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet (skr. 2007/08:51, bet. 2007/08:UFöU4) framgår att det yttersta syftet med insatser är att upprätthålla internationell fred och säkerhet och därmed underlätta en rättvis och hållbar utveckling. I förlängningen handlar insatserna också om att främja vår nationella säkerhet och svenska intressen. Målet är att genom svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser bidra till att förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter samt att bidra till fredsbyggande. I grunden ligger försvaret av universella normer och värden, såsom demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet, mänsklig värdighet och utveckling. Genom deltagandet främjar en världsordning som med sin grund i folkrätten bidrar till fred, frihet och försoning. I den nationella strategin framhålls att utrikes- och säkerhetspolitik, utvecklingspolitik och försvarspolitik ska stödja varandra i internationella krishanteringsinsatser. Även politikområdet rättsväsendet ska beaktas. Händelserna i har illustrerat hur viktig internationell samverkan är 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 när konflikter uppstår, men de har också tydliggjort dess begränsningar. En aktiv medverkan i insatser och utveckling av det freds- och säkerhetsfrämjande arbetet för att långsiktigt förebygga konflikter och att hantera dess följder är därför prioriterade uppgifter för svensk utrikespolitik. Viktiga delar av de freds- och säkerhetsfrämjande insatserna finansieras inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd då de enligt OECD-DAC räknas som bistånd. Dessa insatser vägleds av målen i politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3) och av regeringens policy för säkerhet och utveckling (UF2010/38380/SP) som belyser hur utvecklingssamarbete bedrivs till stöd för hållbar fred, säkerhet och utveckling i situationer av konflikt och postkonflikt. Genom att bidra till säkerhet undanröjs centrala hinder för fattigdomsbekämpning och läggs grunden för demokrati och mänskliga rättigheter. I konflikt- och postkonfliktländer vägleds arbetet av New , vilket är en överenskommelse om ett nytt sätt att bedriva utvecklingssamarbete i sviktande stater, som bygger på fem freds- och statsbyggande mål, samt principer för ett gott internationellt engagemang i sviktande stater och situationer. Regering och riksdag har beslutat att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta ska bl.a. åstadkommas genom att förebygga och hantera konflikter och krig. Insatser för detta ändamål kan genomföras, förutom på vårt eget territorium, även i närområdet och utanför närområdet (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10). Insatser med förbandsbidrag finansieras inom utgiftsområde 6. För att uppfylla målen har bidragit till internationell krishantering genom deltagande med såväl militära förbandsbidrag och annan militär personal som med poliser, olika typer av civila experter samt genom finansiella bidrag. De militära bidragen kan ske i syfte att avvärja risk för en väpnad konflikt, hejda en pågående väpnad konflikt, övervaka överenskommelser 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 om fred eller vapenstillestånd eller bidra med andra säkerhetsfrämjande och stabiliserande insatser. Det sker genom förbandsbidrag av olika slag, militärobservatörer samt sekonderingar av personal till stabsbefattningar. Det kan handla om kapacitetsbyggande, stöd till säkerhetssektorreformer (SSR) eller till avväpning, demobilisering och återintegrering av stridande (DDR). Bidrag från rättsväsendet och andra civila experter till krishanteringsinsatser kan till exempel vara inriktade på att reformera ett lands säkerhetssektor, stödja uppbyggandet av polis, rättsstatsinstitutioner, förbättra gränskontroll eller att övervaka internationella avtal. Många civila kompetenser krävs också för att planera och stödja genomförandet av själva insatsen. Regeringens mål är att deltagandet, när detta är möjligt, ska utformas som en integrerad och samlad politik gentemot det aktuella landet eller regionen och utformas med både militära och civila delar. Insatserna i är ett bra exempel på hur detta har genomförts i praktiken, på basis av en samlad strategi till stöd för de internationella ansträngningarna. Ett annat exempel på en insats med stor bredd är det svenska stödet till Kosovo. bidrag till freds- och säkerhetsfrämjande ska ske med personal och enheter med hög kompetens och med en helhetssyn på säkerhet, utveckling, säkerhetsrådets resolution (kvinnor, fred och säkerhet) och mänskliga rättigheter. Det är regeringens uppfattning att så sker . Bidragen ska vägledas av de mål, och utformas utifrån den efterfrågan, som de internationella organisationerna har på personal, utrustning och finansiering. I de insatser där endast har kunnat delta i mindre utsträckning har motivet ofta varit att bidra just med förmågor som har bedömts vara särskilt centrala för insatsens verksamhet. Regeringen har med utgångspunkt i detta fortsatt att bidra till politikutveckling och reformarbete i såväl EU som FN, Nato och . Civila och militära bidrag lämnades till drygt 30 insatser under ledning av EU, FN, Nato och , samt i form av ad hoc-insatser. Ett stort antal myndigheter har ställt resurser till förfogande för deltagandet. Bland dessa finns Försvarsmakten, , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Kriminalvården och . bidrog till militär krishantering genom tre förbandsbidrag (ISAF, KFOR och Operation Unified Protector) samt med militärobservatörer och enskilda stabsofficerare. Bidragen och uppgifterna skedde i hela skalan från konfliktförebyggande och säkerhetsfrämjande till insatser i väpnad konflikt. deltog flygstridskrafter i de operativa insatserna. Ett mycket omfattande åtagande var att tillsammans med , , och satte upp och ställde en nordisk stridsgrupp (, NBG11) till EU:s förfogande. utgjorde NBG11 en av EU:s två snabbinsatsförband i beredskap. Regeringen har i prop. 2011/12:84 Den nordiska stridsgruppen 2015, avsnitt 5.1, närmare redogjort för erfarenheter av beredskapen. Med omkring 1 630 personer utgjorde det svenska deltagandet stommen i stridsgruppen som, tillsammans med ca 550 personer från övriga länder, bestod sammantaget av knappt 2 200 personer. Delar av stridsgruppens insatsflygstyrka lösgjordes såsom bidrag till den Nato-ledda insatsen i . De civila bidragen utgjordes av poliser, annan personal från rättsvårdande myndigheter samt övrig civil personal, bl.a. politiska och biståndsrådgivare och experter på planering, ledning och insatsstöd. Antalet svenskar som deltagit i internationella insatser har varierat över året i och med att insatser har inletts, avslutats och förändrats. De siffror som redovisas i detta avsnitt avser, om inte annat sägs, situationen . var sammanlagt omkring 1 023 personer utsända från som bidrag till internationella krishanteringsinsatser. Av dessa deltog 806 i militära insatser och 217 tjänstgjorde i civila insatser. Bland de svenska civila deltagarna utgjorde poliserna den största gruppen med 104 personer. Förbrukningen av tilldelade medel för internationell krishantering var ca , varav ca gällde militära förbandsbidrag från utgiftsområde 6, avsåg militär- observatörer och stabsofficerare och vissa civila experter, huvudsakligen från utgiftsområde 5, samt avsåg poliser, domstolspersonal, kriminalvårdare, missionsstödspersonal samt annan civil expertis, i allt väsentligt finansierade från utgiftsområde 7. Flera myndigheter har haft svårigheter att rekrytera personal med tillräcklig kunskap i franska. bidrag till internationell krishantering har samlats till regioner och konflikter som är prioriterade ur ett utrikes- och säkerhetspolitiskt och utvecklingspolitiskt perspektiv. I dessa områden har ett starkt utrikespolitiskt engagemang och som regel också ett omfattande utvecklingssamarbete på grundval av en landstrategi. Även om de svenska bidragen i vissa fall har varit betydande är det bara undantagsvis möjligt att härleda resultat på den strategiska nivån i konfliktområdena till just de svenska insatserna. Regeringen bedömer dock att de svenska bidragen genomgående har motsvarat högt ställda internationella förväntningar och har löst sina uppgifter på ett bra sätt. uppgick det svenska militära bidraget till ca 500 personer på plats i , med huvuddelen koncentrerade till den regionala enheten för säkerhet och återuppbyggnad (PRT) i Mazar-e i norra . Sambandet mellan säkerhet och utveckling är tydligt i det pågående återuppbyggnadsarbetet i . har även bidragit med civila och polisrådgivare till den regionala enheten och bedrivit ett omfattande utvecklingssamarbete med . I Strategin för stöd till det internationella engagemanget i (UF2010/36396/ASO) slås fast att de militära, utvecklings- och andra civila insatser som genomför ska verka kompletterande avseende stöd för säkerhet och utveckling i . En huvuduppgift för det svenska styrkebidraget till den internationella säkerhetsstyrkan ISAF har varit att stödja och utbilda de afghanska säkerhetsstyrkorna, vilket har stärkt säkerhetsstyrkornas egen förmåga. Som ett resultat av och andra länders ansträngningar tar 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 successivt ett allt större eget ansvar för landets säkerhet. Avsikten är att de afghanska säkerhetsstyrkorna vid utgången av 2014 ska kunna leda operationerna i alla provinser i landet. leder de afghanska säkerhetsstyrkorna majoriteten av alla operationer. ersattes den regionala enheten i Mazar-e i norra av en ny struktur: Transition Support Team (TST). Namnbytet markerar bl.a. att huvuduppgiften numera är att stödja överlämnandet av ansvar till de afghanska myndigheterna. Enheten leds av en senior civil representant () och består av en civil biståndsenhet och en militär enhet där den senare fortsatt ingår i ISAF:s ledningskedja. Förändringen markerar att samlade insatser successivt kommer att få ett tydligare fokus på civila insatser och långsiktigt utvecklingssamarbete. Som konstateras i den reviderade biståndsstrategin för (UF2012/69433/ASO) och i den rapport inom ramen för sexpartiöverenskommelsen som överlämnades behövs ett starkt stöd till den afghanska polisen och rättsstaten. har fortsatt att bidra till EU:s polisinsats EUPOL i med såväl poliser som rättsrådgivare och andra experter. uppgick bidraget till 16 personer. har insatsen dessutom fått en svensk chef. EUPOL, som utgör ramverk för polisiära stöd, har tränat nära 7 000 poliser samt 700 åklagare, domare, advokater. Med fokus på kvalitativ utbildning och rådgivning har en polishögskola byggts upp i () och ett träningscentrum för träning av bl.a. kvinnliga poliser i Bamyan. har vidare fortsatt att bidra med en person till FN:s civila stödmission i (UNAMA). har deltagit i den Nato-ledda KFOR- styrkan sedan den inrättades 1999. Styrkan är fortsatt den yttersta garanten för säkerheten i ett nu självständigt Kosovo. En del av det svenska stödet har särskilt inriktats på reformer av säkerhetssektorn. Bland annat har militära rådgivare från Försvarsmakten stött Kosovos säkerhetsstyrkor (KSF) som en del av bidraget till KFOR. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 engagemanget har bidragit till stabiliteten och till en stärkt kapacitet inom säkerhetssektorn. Efter en utvärdering av utvecklingen beslöt om reducering av styrkan från ca 10 200 till ca 5 500 personer. I takt med att säkerhetssituationen har förbättrats, och parallellt med Natos successiva neddragningar, har även det svenska bidraget reducerats. Utfasningen från 250 personer inleddes i enlighet med prop. 2009/10:37 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (KFOR). Den nya inriktningen fullföljdes och det svenska bidraget uppgick till 70 personer. 2011/2012:33 i samma fråga angavs att utfasningen av det svenska bidraget fortsätter och att det nuvarande bidraget ska vara helt avvecklat vid utgången av . har också fortsatt att lämna omfattande bidrag till EU:s rättsstatsinsats EULEX Kosovo. Med ett 70-tal deltagande svenskar, varav mer än hälften är poliser, och övriga bl.a. domare och kriminalvårdare har det varit den största civila svenska insatsen. Genom sitt exekutiva mandat och kapacitetshöjande har insatsen bidragit till att utveckla polis och övrigt rättsväsende samt tull i Kosovo. Enligt en EU- rapport som följt upp insatsens resultat konstateras att EULEX bidragit till väsentliga framsteg mot mer multi-etniska och bättre fungerande rätts- och tullväsenden i Kosovo. Deltagandet har också varit värdefullt vad gäller operativ nytta och kunskapsuppbyggnad för de rättsvårdande myndigheterna. verksamhet gjordes bedömningen att EU:s polisinsats EUPM i Bosnien och nu står nära måluppfyllelse, dvs. en fungerande polisverksamhet i landet. EU har därför fattat beslut om att insatsen ska avslutas. gjordes en utvärdering av EU:s militära insats EUFOR . Slutsatsen var att insatsen med ett bibehållet exekutivt mandat till den höge representanten i huvudsak ska ha tonvikt på kapacitetsbyggande. har bidragit med fyra respektive en person till EUPM och . Det breda svenska deltagandet i fältverksamhet i har fortsatt. deltog tre svenska poliser i OSSE- missionen i och en polis i . var två personer sekonderade till missionen i Bosnien och , en person till , samt tre personer till Kosovo. Försvarsmakten har lämnat stöd till SSR-verksamhet i och . har ökat deltagandet i EU:s träningsinsats EUTM i så att det vid slutet av året uppgick till en stabsofficer och sex instruktörer. Utbildningen av de somaliska säkerhetsstyrkorna har stärkt övergångsregeringens förutsättningar att öka den territoriella kontrollen över och även andra delar av . Vid slutet av den andra mandatperioden kommer cirka 3 000 soldater ha utbildats. Efter omfattande bidrag med enheter till EU:s insats utanför , EUNAVFOR , har det svenska deltagandet begränsats till personalbidrag till styrkans stab. har bidragit till FN:s dåvarande fredsbevarande insats i (UNMIS). bestod bidraget av 3 militärobservatörer, 3 stabsofficerare samt 13 poliser. I samband med att Sydsudan vann sin självständighet omvandlades delar av FN:s närvaro i området till en ny integrerad insats i Sydsudan (UNMISS). överfördes huvuddelen av det svenska stödet till UNMISS samt att ett bidrag med kriminalvårdare påbörjades (fem personer ). Insatserna har lämnat värdefullt stöd till ansträngningarna att upprätthålla fred och stabilitet i regionen före och efter delningen av och UNMISS har vidare bidragit till det inledande statsbyggandet. För att stärka den regionala förmågan till internationell krishantering har tillsammans med de nordiska länderna fortsatt stödet till Östafrikanska beredskapsstyrkan (EASF), genom en aktiv samverkan kring kurser och övningar, både i och i regionen. har deltagit i EU:s två insatser i med fem personer. EU:s polisinsats EUPOL DR har fokuserat på säkerhetssektorreformer och bland annat utbildat och utrustat kongolesisk kravallpolis, vilket bidragit till genomförandet av presidentvalet . EU:s andra insats, EUSEC DR har bidragit till reformer på den militära sidan, bl.a. genom att distribuera över 100 000 militära id-kort till den kongolesiska armén. Arbetet har lagt grunden för effektivare löneutbetalningar som kan leda till minskad korruption och färre övergrepp på civilbefolkningen. har fortsatt att stödja FN:s stabiliseringsinsats (MONUSCO) i DR med sammanlagt 18 personer, varav 13 civila och 5 militärer. gav också stöd till ett pilotprojekt för att stödja etablering av nationell polis och andra myndigheter på lokal nivå i östra . Projektet stärkte FN:s civila närvaro på landsbygden. Att alla team hade kvinnliga medlemmar bidrog positivt till insatsens arbete mot sexuellt våld genom att det underlättade kontakten med kvinnor som utsatts för våldtäkt och med lokala kvinnorepresentanter. bidrog också till International Conference on the Great Lakes Region (ICGLR) toppmöte som fokuserade på och antog en deklaration om sexuellt våld i konflikt. Att bidra till fred, försoning och demokratisk samhällsstyrning är även mål för det svenska utvecklingssamarbetet i DR . I FN:s fredsbevarande insats i (UNMIL) har fortsatt ett starkt engagemang genom bidrag med 19 personer, varav 15 poliser och 4 kriminalvårdare.