prop · H0031d29 · 2012-09-21 00:00:00 — Den marknadskontroll som bedriver kommer att bli ett viktigt in- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 strument för att följa upp och kontrollera kvaliteten på byggprodukter som säljs. När det gäller frågan om hur buller ska hanteras i olika planerings- och prövningssituationer konstaterar regeringen att det finns ett behov av samordning mellan de centrala myndigheterna. Det gäller bl.a. frågor om gemensamma vägledningar samt gemensamma definitioner och begrepp. Det gäller också frågor om hur buller från olika verksamheter som trafik, flyg och vissa industrier/hamnar ska bedömas. För de myndigheter som har att pröva olika planer, projekt eller verksamheter, dvs. landets kommuner, länsstyrelser och mark- och miljödomstolar är det angeläget att de centrala myndigheternas vägledning om buller tydliggörs ytterligare utan onödigt dröjsmål. Regeringen överväger att vidta ytterligare åtgärder för att påskynda arbetet med de klarlägganden som bedöms vara mest angelägna. Det befintliga bostadsbeståndet behöver utnyttjas bättre Det är nödvändigt att bostadsbyggandet följer den demografiska utvecklingen. Att planera bostadsområden och bygga bostäder tar tid. Dessutom har bostäder en lång livslängd. Det är därför inte alltid möjligt att tillgodose snabba och kortsiktiga fluktuationer i den demografiska utvecklingen. Som en följd av detta är det därför av stor betydelse att de befintliga bostäderna är flexibla och att de kan utnyttjas så effektivt som möjligt. Privatpersoners uthyrning av egen bostad Som ett led i att utnyttja det befintliga beståndet bättre bedömer regeringen att det är viktigt att underlätta privatpersoners uthyrning av den egna bostaden. Mot bakgrund av detta har schablonavdraget för privatpersoner som hyr ut en privatbostad höjts i flera steg, senast till fr.o.m. . Regeringen har tidigare även genomfört förändringar av lagstiftningen som ökat möjligheterna för privatpersoner att hyra ut en bostad i andra hand, bl.a. i samband med utlandsvistelse. Regeringen bedömer dock att det finns potential för att ytterligare förbättra utnyttjandegraden av det befintliga beståndet. Av den anledningen har regeringen gett en särskild utre- dare i uppdrag att bl.a. se över förutsättningarna för privatpersoners uthyrning av egen bostad samt lämna förslag till hur denna marknad kan utvecklas (SOU 2012:25). Utredaren har inkommit med förslag som har remissbehandlats. Utifrån utredningens förslag har även lagförslag tagits fram och remissbehandlats (dnr Ju2012/3159). Regeringens förslag med anledning av detta beskrivs i avsnitt 2 och 4.7. finns möjligheter att bygga ägarlägenheter. Ägarlägenheter innebär ytterligare en valmöjlighet på den svenska bostadsmarknaden som kan bidra till mångfald och valfrihet i bostadsområden präglade av ett ensidigt utbud. Inte minst kan detta innebära möjligheter att utveckla utsatta bostadsområden. Än så länge har förhållandevis få ägarlägenheter bildats, vilket hänger samman med konjunkturläget och en viss osäkerhet bland marknadens aktörer kring den nya upplåtelseformen. Inom bostadsbranschen finns det emellertid en tilltro till ägarlägenheten som boendeform, och allt fler nybyggnationer planeras. En annan omständighet som har begränsat ägarlägenhetsreformens genomslag är att ägarlägenheter får bildas enbart i samband med nyproduktion. En möjlighet att omvandla befintliga bostäder i flerbostadshus till ägarlägenheter skulle ytterligare bidra till att ägarlägenheter skapas, med de positiva effekter som är förknippade med detta. Regeringen har gett en utredare i uppdrag att föreslå de författningsändringar som behövs för att hyreslägenheter i flerbostadshus ska kunna ombildas till ägarlägenheter (dir. 2012:44). Uppdraget ska redovisas . Strandskydd, tillväxt och planering De förändringar av strandskyddsbestämmelserna som har genomförts innebär bl.a. att vissa lättnader i strandskyddet ska kunna gälla i särskilt utpekade områden i översiktsplaner s.k. områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen (jfr prop. 2008/09:119). Förändringarna innebar också att flera förtydliganden i de befintliga strandskyddsbestämmelserna har gjorts i syfte att nå en mer enhetlig rättstillämpning och ett ökat lokalt och regionalt inflytande över strandskyddet. Det har dock påtalats från vissa kommuner att det finns tillämpningsproblem som i första hand avser kriterierna och processen för utpekande av områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen s.k. LIS-områden, men också grunderna för dispenser (SKL:s skrivelse Behovet av förändringar av strandskyddsbestämmelserna, dnr M2011/3699). De har bl.a. framfört att det i vissa områden är svårt att genomföra planer och projekt som syftar till att utveckla turism- och besöksnäringen eller rekreation. Förutsättningarna på den svenska bostadsmarknaden skiljer sig kraftigt åt mellan tillväxtorter, storstadsregioner, universitets- och högskoleorter och kommuner i landsbygder med långsiktigt minskande befolkningsunderlag. Un- der 2011 minskade antalet övertaliga lägenheter generellt sett. () har dock bedömt att det även kommer att finnas stora bostadsöverskott i många kommuner av demografiska skäl. verkar de allmännyttiga bostadsföretagen enligt affärsmässiga principer, vilket kan bidra till att öka insikten om behovet av nedskrivningar av fastighetsvärdena i dessa företag. Ovan nämnda faktorer tillsammans med ett högre ränteläge innebär att det kan komma att finnas fortsatta behov av omstruktureringsstöd . I propositionen Allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och reformerade hyressättningsregler (prop. 2009/10:185) aviserade regeringen en översyn av stödet till kommunala bostadsföretag. Frågan om hur en lämplig stödordning för bostadsföretag i kris på svaga bostadsmarknader kan genomföras på ett sätt som uppfyller krav är dock mycket komplex. Även frågan om hur kommunerna på dessa orter ska kunna ta sitt bostadsförsörjningsansvar behöver belysas. Goda förutsättningar för bostadsbyggande är angeläget även i kommuner med svaga bostadsmarknader, liksom i landsbygds- och glesbygdskommuner i allmänhet, inte minst för att anpassa bostadsutbudet till den efterfrågan som följer av en förändrad befolkningsstruktur. För att underlätta ny- och ombyggnad av bostäder i gles- och landsbygd har regeringen gett BKN möjlig- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 het att ställa ut garantier utöver marknadsvärdet. Av samma skäl får nu i sin nya instruktion till uppgift att erbjuda marknadskompletterande rådgivning kring finansiering av bostäder. Stöd till etablering på bostadsmarknaden Det finns ett antal grupper på bostads-mark- naden som av olika skäl har svårt att få tag i en lämplig bostad. Regeringen har som målsättning att öka möjligheten till etablering på bostadsmarknaden för dessa grupper. Av den anledningen har t.ex. stöd till kommuner som lämnar hyresgarantier samt förvärvsgarantier för förstagångsköpare på ägarrättsmarknaden införts. Re- geringen konstaterar att efterfrågan av stödet till kommuner som lämnar hyresgarantier visserligen har varit mindre än beräknat men att det ändå kan spela en viktig roll i de kommuner som använder hyresgarantier. För förvärvsgarantierna har efterfrågan varit mycket svag vilket resulterat i att BKN har sett över andra möjliga åtgärder för att underlätta etablering på ägarrättsmarknaden och i en rapport till regeringen föreslagit införande av någon form av bosparande. Förslagen bereds nu inom . Ungdomar är en grupp som har särskilt svårt att etablera sig på bostadsmarknaden. Ungdomar är inkomstsvaga genom att de ofta saknar fast arbete eller är studenter. Detta gör att ungdomar ofta har svårt att konkurrera på den ordinarie bostadsmarknaden. Regeringens studentbostadsutredare konstaterade att det finns många olika faktorer som styr studentbostadsbyggande och menade att det inte finns en enskild åtgärd som kan lösa studentbostadsbyggandet. De generella åtgärder som regeringen vidtagit för att förbättra bostadsmarknaden gynnar även unga. Regeringen bedömer dock att det finns behov av ytterligare åtgärder för att förbättra boendesituationen för ungdomar. Förslag med anledning av detta presenteras i avsnitt 4.6. Kommunerna är fortsatt intresserade av att bygga s.k. mellanboendeformer för äldre, dvs. bostäder avsedda för äldre mellan det ordinarie boendet och det biståndsbedömda särskilda 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Antalet mellanboendeformer i form av seniorbostäder och trygghetsbostäder har också ökat . Mot bakgrund av den förestående demografiska utvecklingen med ett ökande antal äldre följer regeringen noga utvecklingen av antalet bostäder för äldre och efterfrågan av investeringsstöd för att bygga äldrebostäder. Förrättningsverksamheten befinner sig i ett läge där förtroendet för verksamheten och de enskilda lantmätarna är högt, men där en fortsatt utveckling mot kortare handläggningstider utan ökade kostnader är nödvändig i ett samhälle där allt flera offentliga tjänster går att få utförda digitalt och i realtid. I närtid är den stora utmaningen att rekrytera och behålla kompetenta lantmätare. Av Lantmäteriets redovisningar av tider och kostnader för förrättningar i olika delar av landet framgår att det finns ett samband mellan stor personalomsättning och längre handläggningstider. Lantmäteriet bedriver en omfattande intern utbildning, och har av regeringen fått i uppdrag att utreda och beskriva varför utbudet av personer med relevant utbildning inom verksamhetsområdet förrättningsverksamhet och fastighetsindelning inte motsvarar efterfrågan och föreslå åtgärder för att förbättra situationen. Lantmäteriet arbetar även med att ta fram förslag till hur möjligheterna att ansöka om förrättning och lämna underlag i elektronisk form ska kunna realiseras. Användning av geografisk information och fastighetsinformation ökar genom att informationen integreras i allt fler applikationer i mobiler och på internet. Helt nya informationsslag, som infraröda flygbilder och lasermätt höjddata ökar också användningen. Användningen av geografisk information och fastighetsinformation går alltmer mot kundanpassade lösningar där den offentligt tillhandahållna informationen kombineras med tjänster utvecklade av privata företag. För Lantmäteriet innebär det en stor utmaning att fortsätta att hålla en hög och jämn standard på den information man samlar in och förvaltar, som kraven på tillhandahållande från olika typer av användare är i ständig utveckling. Dagens finansieringslösning som innebär att Lantmäteriet har möjlighet att via avgifter skapa utrymme för internt utvecklingsarbete innebär en stor flexibilitet, men kräver också en mycket stor tydlighet gentemot användare som på andra områden i samhället får tillgång till offentliga data utan kostnad. Regeringen har därför förtydligat Lantmäteriets mandat att besluta om avgifter, så att dessa kan anpassas till målet att så många användare som möjligt ska få tillgång till informationen. Arbetet med att utveckla användningen av geografisk information inom det offentliga bygger på en långt driven samverkan, både när det gäller utvecklingen inom landet och vid genomförandet av Inspiredirektivet. Exempelvis innebär samverkan att medverkande myndigheter för en fast årsavgift får tillgång till varandras geodata på ett enklare sätt . Samverkansmodellen har tagits fram på frivillig basis och har rönt stort intresse som framtida modell för andra delar av svensk e-för- valtning. Genom att Lantmäteriet har utsetts till utvecklingsmyndighet inom e-förvaltnings-områ- det med ansvar för utveckling m.m. inom verksamhetsområdet geografisk information och fastighetsinformation har förutsättningarna för att driva processen framåt ytterligare stärkts. De utvecklingsansvariga myndigheterna ska särskilt utgå från människors och företags vardags-situ- ationer när de planerar sina kommande e-tjäns- ter, men också ansvara för samordning mellan de myndigheter som berörs av respektive utvecklingsområde. Ansvaret innebär bl.a. att leda samverkan och utveckling inom det utpekade intressent- och målgruppsområdet samt att tillhandahålla bastjänster för informationsförsörjning. Inskrivningen är en masshantering där flera hundra tusen ärenden beslutas . Det är en verksamhet som med fördel digitaliseras och automatiseras för att korta handläggningstiderna och för att öka kvaliteten på de uppgifter som skrivs in. I ett övergångsskede från en hantering kommer olika former av störningar att uppstå, och utvecklingen får i dessa sammanhang aldrig gå ut över rättssäkerheten för den enskilda, eftersom det är grunden för förtroendet för fastighetsregistret som källa till information om ägande och rättigheter. Sedan bolagiseringen av Lantmäteriets uppdragsdivision Metria är myndighetens uppgifter för totalförsvaret de uppdrag som enligt regleringsbrevet ska prioriteras. I övrigt ska all form av uppdragsverksamhet begränsas i ett läge där resurserna behövs till den författningsreglerade verksamheten, och där det är viktigt att etablera bilden av Lantmäteriet som en myndighet utan ambitioner att konkurrera på marknaden. Tjänsteexportens utveckling är bl. a. beroende av hur den svenska biståndspolitiken utvecklas. Lantmäteriets tjänsteexport genom myndighetssamverkan innebär stöd till institutionell utveckling av lantmäteriet i andra länder. Denna utveckling utgör ett väsentligt bidrag till att stärka fattiga människors, inte minst kvinnors, rättigheter till egendom. Därigenom ökar deras möjligheter till ekonomisk och social utveckling liksom att delta i demokratiska beslutsprocesser. rättigheter till mark motverkar också konflikter om marken och dess användning, såväl mellan stater som mellan olika grupper och individer. De bidrar också till en mer långsiktigt hållbar markanvändning och livsmedelsförsörjning. Det pågår en reformering av svensk bostadspolitik. Regeringens strategi för detta arbete är att åstadkomma en bättre fungerande bostadsmarknad där viktiga grundstenar är förbättrade förutsättningar för bostadsinvesteringar och ett effektivare utnyttjande av befintligt bostadsbestånd. har haft förhållandevis låga investeringar i bostadssektorn sedan början av 1990-ta- let. Våra nordiska grannländer har t.ex. haft en högre investeringsnivå per person. Resultatet är en allt mer tilltagande bostadsbrist i framförallt tillväxtregionerna. Regeringen vill åstadkomma en fungerande bostadsmarknad utan snedvridande subventioner där hushållens behov ställs i fokus av marknadens aktörer. Det innebär också att upprustningar och renoveringar som genomförs ska vara kostnadseffektiva och samhällsekonomiskt 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Stöd till boendet ska ske genom att stödja hushållen, t.ex. genom bostadsbidrag, snarare än genom stöd till hela bygg- eller fastighetsbranschen. Det är bl.a. därför som bostadsbidragen till utsatta grupper höjdes 2012. Utvecklat regelverk för ett ökat bostadsbyggande Översynen av regler och tillämpning fortsätter Vägen från idé till färdigt hus måste kortas och regeringen sätter därför planfrågorna i fokus. Den nya som trädde i kraft syftar bl.a. till att genom tydligare regler lägga grunden för en ökad förutsägbarhet för enskilda och företag. Genom lagändringar ändrades instansordningen på så sätt att huvuddelen av de mål som enligt tidigare ordning handlades i förvaltningsrätt och hos regeringen fördes över till de nya till mark- och miljödomstolarna. Den nya instansordningen syftar till att ge en tydligare och enhetligare hantering. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder krävs. De långa handläggningstiderna för överklagade ärenden enligt kan åtgärdas genom att t.ex. precisera inriktningsmål för länsstyrelsernas handläggningstider samt att öka resurserna för länsstyrelsernas och mark- och miljödomstolarnas handläggning. Regeringen avser vidare att utreda möjligheten att effektivisera handläggningen av överklagade ärenden, bl.a. genom en översyn av instansordningen samt att överväga en koncentration av handläggningen till färre länsstyrelser. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att säkerställa att det finns ett enkelt och tydligt regelverk för marknadens alla parter. Av den anledningen har regeringen gett en utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga kommunernas tillämpning av bestämmelserna om tekniska egenskapskrav i , plan- och byggförordningen samt byggregler. Genom tilläggsdirektiv har samme utredare fått i uppdrag att bedöma behovet av ett kompletterande ekonomiskt konsumentskydd och hur ett sådant skydd kan utformas i fall obligatoriet att teckna byggfelsförsäkring avskaffas(dir. 2012:88). Regeringen har också gett en utredare i uppdrag att se över bestämmelserna om genomförande av detaljplan i för att möjliggöra en effektivare plangenomförandeprocess (dir. 2011:104). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Flera studier visar att planeringsprocesserna tar i än i t.ex. de nordiska grannländerna och . I har detaljplaneprocessen kortats avsevärt genom ett förenklat planförfarande. Det finns anledning att utreda möjligheterna att genomföra liknande förändringar i vårt svenska system. Åtgärder för att öka utbudet av bostäder för unga och studenter Den generella bristen på bostäder i storstadsregioner gör det särskilt svårt för unga att etablera sig på bostadsmarknaden. Allt fler kommuner anger att de har brist på bostäder som unga efterfrågar. Medianåldern för flytten hemifrån ökar i storstadsregionerna. Det råder en utbredd och bestående brist på studentbostäder på universitetsorter i storstadsregionerna. Mellan läsåren 2006/2007 och 2010/2011 tillkom drygt 60 000 studenter som 1 300 studentbostäder byggdes. Regeringen anser att det är angeläget att vidta åtgärder för att öka utbudet av bostäder för unga och studenter. Regeringen avser därför att genomföra en översyn av nuvarande byggregler, genomföra informationsinsatser för att klargöra vilka möjligheter som finns att bygga och utforma studentbostäder samt stödja innovativt byggande för unga. Regeringen avser även att genomföra väglednings- och informationsinsatser för att tydliggöra vilka undantag från de ordinarie byggreglerna som kan göras vid tidsbegränsade bygglov. Dessa åtgärder kan också bidra till ett ökat byggande av studentbostäder. Vidare avser regeringen att genomföra en inventering av lämplig mark för tillfälliga studentbostäder. För att underlätta den långsiktiga planeringen för de universitet och högskolor som har fått möjlighet att upplåta lägenheter för bostadsändamål till studenter och för att kunna utvärdera försöksverksamheten avser regeringen förlänga möjligheten med till utgången av 2016. Nordiskt samarbete på byggområdet i syfte att minska handelshinder Ett sätt att förbättra konkurrensen på byggmarknaden, och därmed verka för ett ökat bostadsbyggande, är att underlätta för utländska byggföretag att verka på den svenska marknaden. På svenskt initiativ inleddes ett samarbete mellan de nordiska länderna i syfte att öka samarbetet inom byggområdet. komsten av handelshinder inom byggområdet samt i vilken utsträckning dessa skulle kunna undvikas ska analyseras. Samarbetet avser även att förankra en process som bidrar till att framtida EU-regler och standarder på byggområdet genomförs på ett, så långt det är möjligt, likvärdigt sätt i . Detta harmoniseringsarbete bör också kunna underlätta för svenska företag att verka på byggmarknaden i övriga nordiska länder. Standardiseringen får en allt viktigare plats i det europeiska harmoniseringsarbetet. deltar i arbetet med europaharmonisering och standardiseringen i syfte att underlätta handeln mellan länderna och för att öka svensk konkurrenskraft och tillväxt. De svenska reglerna hänvisar i många fall till gemensamma europeiska standarder. I en del fall är kopplingen till standarderna så stark att det inte går att tillämpa de nationella föreskrifterna utan att ha tillgång till standarderna. Detta gäller till exempel beräkningsstandarderna för konstruktion, de s.k. eurokoderna. Medan föreskrifterna är tillgängliga utan kostnad är så inte fallet med standarder. För vissa småföretagare kan kostnaderna bli kännbara vilket riskerar att hämma konkurrensen. Det finns därför skäl att se över tillhandahållandet av konstruktionsstandarder, s.k. eurokoder, och byggstandarder, i syfte att göra dem mer lättillgängliga. Bostadsbristen är som mest påtaglig i storstadsregionerna, inte minst i . är ett av snabbast växande områden. har länets befolkning ökat med 200 000 invånare, vilket är en historiskt hög ökning. Den kraftiga befolkningsökningen väntas fortsätta och aktuella prognoser anger att folkmängden i kommer att öka med ca 35 000 personer . Dagens bostadsbyggande följer inte den kraftiga befolkningsökningen. i bedömer att bostadsbyggandet behöver fördubblas jämfört med . består av 26 kommuner men är i praktiken en boende- och arbetsmarknad. Det är därför angeläget att kommunerna i sin planering av bostadsförsörjningen också tar regional hänsyn. Det finns även behov av att tillämpa ett regionalt perspektiv i områden med svagare bostadsmarknader än storstadsregionerna. En god mellankommunal och regional medvetenhet om hur situationen och behoven ser ut i närliggande områden kan underlätta gemensamma lösningar som gagnar bostadsmarknaden och tillgång till attraktiva boendemiljöer. har på regeringens uppdrag gjort en översyn av bostadsförsörjningslagen (2000:1383) för att förtydliga det kommunala ansvaret för bostadsförsörjningen och göra det regionala perspektivet vid planering av bostadsförsörjningen tydligt (dnr S2012/2989). Rapporten bereds inom . När kommunerna i tillfrågas varför det byggs för få bostäder anger många att det finns en tydlig koppling till infrastrukturutbyggnaden. Det går inte att bygga bostäder om inte vägarna och kollektivtrafiken fungerar. Re- geringen bedömer därför att utvecklingen av transportsystemet i ökad utsträckning bör samordnas med och regional planering av markanvändning, bostadsförsörjning och bebyggelse. Regeringen har gett myndigheten i uppdrag att beskriva hur antaganden om befolkningsutveckling och lokaliseringen av tillkommande bebyggelse påverkar den samhällsekonomiska analysen när infrastrukturinvesteringar prioriteras. En utvärdering och analys av sambanden mellan infrastruktur och bostadsbyggande bör genomföras för att bl.a. säkerställa att de modeller som används för att beräkna nyttan av infrastrukturinvesteringar tar hänsyn till värdet av tillkommande bostadsområden. Utvärderingen bör tjäna som ett förbättrat underlag inför kommande infrastrukturplaneringsomgångar. Om sambanden kan tydliggöras finns bättre förutsättningar för att bedöma var kombinationer av förbättringar i transportsystemet och nyproduktion av bostäder ger största möjliga nytta. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Förbättrade villkor för hyresrätten råder det nya förutsättningar för allmännyttan och ett nytt hyressättningssystem är infört enligt vilket de kommunala bostadsbolagens hyror är normerande för hyressättningen. Syftet är att skapa en långsiktigt bättre fungerande hyresmarknad och öka intresset för att investera i hyresbostäder. Regeringen bedömer att de nya reglerna kommer att bidra till att stimulera utbudet av hyresrätter på . Bostadsmarknadens parter har dock ett stort ansvar för att så sker. Det är viktigt att alla bruksvärdesfaktorer får rättvisande genomslag på hyrorna. Regeringen kommer därför att följa konsekvenserna av den nya lagstiftningen på bostadsmarknaden. Enligt kommunerna råder det framförallt brist på hyresbostäder. Regeringen vidtar därför en rad viktiga åtgärder för att förbättra hyresrättens konkurrenskraft och främja utbudet av hyresbostäder. Fastighetsavgiften för flerbostadshus föreslås sänkas och perioden för helt undantag från fastighetsavgift förlängs till (se vidare i Förslag till statens budget, finansplan m.m., avsnitt 6). Kopplat till denna förlängning föreslås, på motsvarande sätt, att tidsperioden för hyror som kan ge kostnadstäckning vid nyproduktion, s.k. presumtionshyror, förlängs från dagens till (se avsnitt 4.7.4).