prop · GZ03124 · 2012-04-04 00:00:00 — Riskerna för att drabbas a v ohälsa bero r inte e nbart på växtskyddsmedl ets inneboende hälsofarlighet, utan i stor ut- sträckning på hur hanterin gen av dessa sker. Arbets miljöverket h r till- sammans me d Jordbruksv erket och Lantbrukarnas u tarbetat informationsmaterial om lämp lig skyddsut rustning vid n ing med lantbruksspruta, ryggspruta eller i växthus. sen täcker en tidigare informationslucka och bidrar till att använ daren k an få konkret a och handfasta råd om sk yddsutrustnin g. I syfte att ko mplettera befintlig EU-lagstiftning på v äxtskyddsområdet, som omfattar godkännande av växtskyddsmedel och regler om livsme- d elssäkerhet, har gemenskapen 2009 fattat beslut även om regelverk som o mfattar en hållbar använ dning av bekämpningsmed el genom E ropa- p arlamentets och rådets direktiv /128/EG av o m upprättan de av en ram för gemenskapens åtgärd er för att uppnå en h ållbar användning av bekämpningsme del (EUT L 309, 24.11.2009, s. 7 1, Celex 32009R0128). Detta gjordes i form av ett s .k. v ilket innebär att medlems staterna kan ställa mer långtgående krav än EU-rätt sliga regler har 2009 även ling av statistik om bekämpningsmedel i syfte att möjliggöra utvärdering av vidtagna åtgärder för en hållbar användning av växtskyddsmedel. Likaså har gemenskapen fattat beslut om grundläggande miljöskyddskrav för ny spridningsutrustning som ska säljas på marknaden. och Rådets direktiv /128/EG avgränsas i ett första skede till yrkesmässig användning av växtskyddsmedel. Övrig användning av bekämpningsmedel utgörs av användning av biocider. Dessa medel används till skydd mot skada och olägenhet för människors hälsa och egendom framför allt utanför jordbruket i form av t.ex. desin- fektionsmedel, båtbottenfärg och råttgift. Direktivet omfattar i huvudsak krav på handlingsplaner i syfte att minska risker för hälsa och miljö vid an- vändning av växtskyddsmedel, tillhandahållande av utbildning om användning av växtskyddsmedel, funktionstest av spridningsutrustning med jämna mellanrum, förbud mot flygbesprutning, åtgärder till skydd för vattenmiljön och dricksvatten, reglering av användning i särskilda områden t.ex. parker, hantering och lagring av växtskyddsmedel, tillämpning av ett s.k. integrerat växtskydd av alla användare , och uppföljning av insatta åtgärder bl.a. med hjälp av EU-gemensamma redovisade till regeringen sitt uppdrag att i samråd med , Kemikalieinspektionen, Skogsstyrel- sen, , , och ge förslag till det svenska genomförandet av växtskyddsdirektivet. Ären- det bereds i . Forskning, försöks- och utvecklingsverksamhet Forskning samt tillämpad försöks- och utvecklingsverksamhet utgör viktiga grunder för de rådgivnings-, informations- och utbildningsinsat- ser som riktas mot användare av växtskyddsmedel. Resultat från bl.a. försöks- och utvecklingsverksamhet utnyttjas inom bl.a. landsbygdspro- grammets insats för kompetensutveckling. Verksamheten finansieras av anslaget 1:25 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket samt återföringen av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Prioriterade områden är bl.a. arbete för en behovsanpassad användning av växtskyddsmedel och möjligheter att vidta förebyggande åtgärder mot skadegörare och ogräs. Som exempel kan nämnas försök som kartlägger vilka utsädes- sorter som angrips, eller har motståndskraft, mot en viss svamp. Bruka- ren kan på så sätt välja sorter som inte kräver, eller kräver mindre, insat- ser av växtskyddsmedel. Andra exempel är kartläggning med hjälp av fleråriga fältförsök av olika fält- och miljöfaktorers inverkan på före- komsten av svamp i stråsädesgrödor. På så vis kan förebyggande åtgärder identifieras och utvecklas. Insatser för ett integrerat växtskydd är i fokus inom försöks- och utvecklingsverksamhet för växtskydd. Ökad kunskap om metoder för att övervaka svamp, insekter och ogräs liksom möjlig- heten att kombinera kemisk bekämpning med mekaniska (ogräsharvning) och fysiska metoder (flamning av ogräs) har bl.a. studerats. Goda prog- nosmetoder är centralt för att kunna sätta in eventuella åtgärder för bekämpning. En tidig insats kan motverka utveckling av större angrepp vilka kan kräva mer omfattande bekämpning. Utveck- lingen av alternativa metoder och tekniker är central. Som exempel kan nämnas undersökningar av fysikaliskt verkande medel mot mjöldagg i jordgubbar. Växtskyddscentralerna, som utgör en del av verk- samhet (se avsnitt 6.7), finns på fem platser i södra och . Centralerna har en viktig roll att föra ut resultat från forskning, försöks- och utvecklingsverksamhet. Målgruppen för växtskyddscent- ralernas information är rådgivare, tjänstemän och säljare som arbetar med rådgivning inom den yrkesmässiga jordbruks- och trädgårdsodlingen. har i myndighetens regleringsbrev fått i upp- drag att efter samråd med Kemikalieinspektionen utarbeta en strategi för hur jordbruks- och trädgårdsnäringen kan vara förberedd när växtskyddsmedel fasas ut från marknaden och inte längre får användas. Detta kan ske bl.a. genom att alternativa växtskyddsmedel eller metoder finns tillgängliga. Syftet med strategin är att bibehålla förutsättningarna för en konkurrenskraftig produktion. Strategin ska ge möjligheter att kontinuerligt fånga upp och bedöma indikationer om situationen på marknaden, vilka alternativa medel och metoder som finns samt visa på utvecklingsbehov. Strategin ska utarbetas i dialog med näringen och berörda myndigheter. Uppdraget redovisades till (Landsbygdsdepartementet) genom Jordbruksver- kets rapport 2011:38, Strategi för växtskyddsmedel Förslag till en arbetsmetod. har vidare fått i uppdrag av regeringen i myndighetens regleringsbrev att efter samråd med Kemikalieinspektionen med utgångspunkt i den föreslagna strategin för växtskyddsmedel, som redo- visades till regeringen , vidareutveckla och använda denna med syfte att bibehålla förutsättningarna för en hållbar och kon- kurrenskraftig produktion med beaktande av relevanta miljökvalitetsmål. Arbetet ska bedrivas i dialog med näringen och berörda myndigheter och redovisas till (Lands- bygdsdepartementet). Klimatförändringarna kommer att leda till högre temperatur och änd- rade mönster för nederbörd som unika ljusförhållan- den består. På grund av förändrade miljöbetingelser kan det komma att ställas nya krav på grödornas härdighet mot stressfaktorer. Klimatföränd- ringarna kommer att leda till ändrade produktionssystem, vissa grödor kommer att öka i omfattning medan andra kommer att minska eller ersättas av helt nya grödor. Klimatförändringarna kan påverka före- komsten och betydelsen av ogräs och skadegörare, vilket i sin tur på- verkar förutsättningarna för jordbruks- och skogsproduktion. Det är angeläget att tidigt följa dessa förändringar och därmed öka möjligheten att vidta korrekta motåtgärder, t.ex. förebyggande odlingstekniska åtgärder, val av gröda och sort, förändrade växtföljder, förändrade be- kämpningsstrategier, men även att utveckla verktyg för att förutsäga angreppens storlek och behovsanpassa insatser. Mot denna bakgrund har i enlighet med proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300) fått i uppdrag att utarbeta ett praktiskt inriktat och för- djupat kunskapsunderlag i syfte att förebygga och hantera ökade problem med ogräs och växtskadegörare till följd av ett förändrat klimat. Upp- draget redovisas till regeringen . Medel för uppdragets genomförande motsvarande har anvisats Jordbruks- verket , och 2010 och 2011. I syfte att inrätta ett forum där olika aktörer och intressenter får möj- lighet att diskutera, utbyta erfarenhet och bidra till en högre kunskaps- nivå i frågor som rör växtskyddets betydelse för en hållbar och konkur- renskraftig växtodling har regeringen uppdragit åt att inrätta ett växtskyddsråd. Rådet leds av Jordbruks- verket och representanter för Kemikalieinspektionen, , , , , Svenskt växtskydd, , Spannmåls- odlare och Hushållningssällskapen ingår. En beskrivning av rådets verk- samhet görs i 2012:6, verk- samhet 2011 Viktiga växtskyddsfrågor och arbetet i rådet. 6.6.3Användning av växtskyddsmedel i jordbruket För att kunna utvärdera och vidareutveckla insatta åtgärder samt succes- sivt bättre kunna rikta insatser mot prioriterade frågeställningar är upp- följning viktigt. Olika typer av underlag kan spegla arbetet för att minska risker. När arbetet med handlingsprogram påbörjades i mitten av 1980- talet stod frågan om minskad användning i fokus. Dagens arbete fokuse- rar också på minskad användning, men framför allt på minskade risker som kan inbegripa skilda åtgärder som anpassade doser, förbättrade rutiner vid hantering, arbetarskydd, väl fungerande spridningsutrustning, etc. förutom en restriktiv lagstiftning för godkännande av växtskyddsme- del vilken reglerar medlens inneboende egenskaper. I syfte att utvärdera insatta åtgärder bedrivs bl.a. följande verksamhet. Statistisk över användning och aktörsbeteende I den undersökning om användning av växtskyddsmedel i jord- och träd- gårdsbruket 2010 som utförts av () på upp- drag av framgår att knappt hälften av landets jordbruks- företag med mer än åkerareal använde någon form av kemiska växtskyddsmedel, inklusive glyfosat vilket är ett totalbekämpningsmedel. Vid motsvarande undersökning 2006 var resultatet likvärdigt. Vanligast är användning av ogräsmedel (exklusive glyfosat) som används av av de företag som använde någon form av växtskyddsmedel. Av den totala åkerarealen i landet finns av arealen på företag som använder växtskyddsmedel. Det finns dock stora skillnader mellan gårdar av olika storlek. Större gårdar använder i regel växtskyddsmedel i större utsträckning än mindre gårdar. Bland företag med Skr. 2011/12:124 använde av företagen växtskyddsmedel, medan av företagen med mindre än åker gjorde det. Totalt behandlades av den totala grödarealen med växtskyddsmedel. Andelen av den behandlade arealen varierade kraftigt mellan olika regioner beroende på växtodlingens intensitet och inriktning. I behandlades av arealen, vilket beror på en stor andel vallareal som behandlas i liten omfattning eller inte alls. Klimatet i norra påverkar inte förekomsten av svampar och insekter i samma utsträckning som i sydligare delar av landet. Längre söderut behandlas en större andel av arealen. I där många bekämp- ningskrävande grödor odlas, som sockerbetor, potatis och oljeväxter, förbrukades 2010 av den totala mängden växt- skyddsmedel i . Användningen 2010 av ogräs-, svamp- och insektsmedel i jordbruket var , vilket ska jämföras med 2006. Använd mängd aktiv substans per hektar behandlad areal har varit i stor sett oförändrad, exklusive glyfosat. Användningen av totalbekämpningsmedel (gly- fosat) som tar bort all växtlighet, t.ex. vid behandling av stubb efter skörd eller för att bryta t.ex. träda, fånggröda eller vall för att möjliggöra sådd av en ny gröda, var ca 2010. Användningen av glyfosat 2006 var . Aktörsbeteenden kartläggs i syfte att mer effektivt kunna rikta t.ex. rådgivningsinsatser. Av SCB:s undersökning om användningen av växt- skyddsmedel framgick bl.a. att andelen som fyller lantbrukssprutan på gårdsplanen, där risken för läckage till omgivande mark och vatten är stor, har minskat från 2010. Påfyllning av sprutor på s.k. biobädd eller annan biologiskt aktiv mark gjordes av av brukarna. Vanligast förekommande var det på företag med större gårdsareal. Endast en procent av företagen uppgav att sprutföraren inte använde någon skyddsutrustning alls (SCB MI 31 ). () är ett sam- arbetsforum för forskare vid SLU och intressenter utanför inom området kemiska bekämpningsmedel. Miljöeffekter av växt- skyddsmedel som används inom jordbruket är det huvudsakliga fokus- området. CKB samordnar kunskapsutveckling och långsiktig kompetens- utveckling, miljöövervakning, analyskompetens, utbildning och infor- mationsspridning inom området. CKB har erhållit finansiering från åter- föringen av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Inom ramen för det nationella miljöövervakningsprogrammet pågår undersökningar av miljöpåverkan från användning av växt- skyddsmedel. Undersökningarna genomförs av CKB på uppdrag av . Resultaten från miljöövervakningen ger underlag för att bedöma hur miljökvalitetsmålen uppfylls, se diagram 6.8. Likaså är det av intresse för uppföljning av åtgärder som genomförs för att minska riskerna i samband med användning av växtskyddsmedel. Programmet om fattar undersökningar av växtskyddsmedel i yt-, grund- och regnvatten samt sediment. Över 120 olika kemiska substanser analy- serades 2010, frä mst de som h ar stor användning, är läckagebenägna, h ar låga riktvärden eller ingår som prioriterad s ubstans i Europaparlament ets och rådets direktiv /60/EG . Förutom analyser ingår också insamling av odlingsdata (bl.a. användning av växtsky ddsmedel), v attenföring och Provta gning sker i fyra mindre avrinningsområden (s.k. typ- områden) och i tv å större åar. Inom miljöövervakningen används ett s.k. toxicitetsindex, PTI (Pesticide Tocixity In dex), som ett enkelt sätt att beräkna utvecklingen avseende förekomst i ytvatten av halter som överskrider riktvärdet. Indexet visar trenden för de sammanlagda förekomsterna av växtskyddsmedelsrester i förhållande till riktvärden för ämnena (index för är s att till 100). Diagram 6.8 Toxicitetsindex för uppmätta h alter av växtskyddsmedels- rester i ytvatten (2002 = 100) Källa: ningsmedel (CKB) vi d SLU Indikatorn visar hur risken för skador på vattenlevande organismer f ör- ändras över åren. Någon minskning har dock inte kunnat as. Över den tidsperiod som mätningarna har pågått har trenden möjligen varit något ökand e, men i huvudsak relativt oförändrad. på a tt användningen av växtskyddsmedel har varit rela tivt oförändrad und er senare år. Hög eller lå g förekomst av vissa enstaka ämnen kan orsaka trendavvikelser enskilda år. De uppmätta h alterna av vä xtskyddsmedel i vattendrag året, oftast med högst halter under den En betydand e del av transporten av vä xt- skyd dsmedel sker till följd und er perioden. Cirka en fjär dedel av de substanser som påträffade s i nede rbörden 201 0 är förbjudna i (och vissa även ino m EU), vilket visar på en långväga, gränsö verskridande transport av dessa Skr. 2011/12:124 substanser. Riskindex för hälsa och miljö Kemikalieinsp ektionen har utvecklat en modell för att beräkna milj ö- och h älsorisker fr ån växtskyddsmedel. Modellen visar trender i pote ntiella Medlets inneboend e egenskaper och exponer ing poängsätts för v arje verksam t ämne i växtskyddsmedel och multipliceras fält (hektardoser). summan av samtliga ämnen s miljö- resp ktive hälsori sker. Dessa jämförs sedan med totalt antal hekt ardoser . De tre dataserierna är indexe- rade med 1988 som basår ( index 1988 = 100) för att belysa den relativa förändringen . En tydlig m inskning av miljö- och hälsoriskindikatorerna kan noteras u nder . Nedgången kan främst förklaras med att använd- n ingen av flera svamp- och insektsmedel med höga riskpoäng har mins- k at. Det beräknade antalet hektardoser har också minskat. Det gäller särskilt insektsmedlen, vilk a har minsk at med enligt statistik från S CB. Minskningen har fått ett stort geno mslag i beräk ning- a rna av främ st miljöriskindikatorerna. i ett längre perspektiv har h älso- och miljöriskerna, uttryckt som indikatortal, minskat väsentligt. Jämfört med b är minskningen 77 respektiv e . Diagram 6.9 Hälso- och miljörisker (1988 = 100) luktuationer som kan not eras 1994/199 5, 1999/2000 och 2003/20 04 är e xempel på tillfällen där fö rsäljningen i nte speglar de n faktiska använd- n ingen under och därmed heller inte riskerna. Detta kan bero p å t.ex. en förväntad höjning av skatt på bekämpnings medel. 6.7Kompetensutveckling i landsbygdsprogrammet 20072013 Inom ramen för åtgärden kompetensutveckling, information och kun- skapsspridning i landsbygdsprogrammet genomförs kurser och rådgiv- ningsinsatser där det stora flertalet har beröringspunkt med miljöfrågor. Länsstyrelserna kan utifrån de prioriteringar som anges i respektive läns genomförandestrategier rikta insatserna inom åtgärden till de områden som anses mest angelägna. Genomförandestrategierna har tagits fram i ett brett partnerskap med regionala och lokala aktörer. Verksamheten genomförs antingen i egen regi eller genom att aktörer som finns på marknaden anlitas. Förutom regionala kompetensutvecklingsinsatser genomför Jordbruks- verket projekt för att utveckla kompetensen både bland jordbrukare och rådgivare. Inom projektet brukande förmedlas på olika sätt kunskaper som kan bidra till effektiv och miljövänlig jordbruks- och trädgårdsproduktion. Viktiga utgångspunkter för projektet är miljökvali- tetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö, Ingen övergödning, Grundvatten av god kvalitet och Ett rikt odlingslandskap. Att främja svenskt lantbruks konkurrenskraft och stimulera till användning av odlingssystem, teknik och metoder som kombinerar ekonomisk lönsamhet med minimal negativ miljöpåverkan är angeläget. Projektets roll är att förbättra kunskapsöverföringen från forskning samt försöks- och utvecklingsverksamhet till rådgivare och brukare. I arbetet utnyttjas nationell och internationell kunskap och resultat från försöks- och utvecklingsverksamhet. För att förmedla kun- skaper utvecklar olika former av verktyg som rådgivare och brukare kan använda som underlag för prognoser och beslut. En utveckling av lättillgängliga webbaserade verktyg är en central del i arbetet. Projektet är också ett stöd för den kompetensutvecklingsverk- samhet som bedrivs på regional nivå inom landsbygdsprogrammet. Genom fem växtskyddscentraler placerade i södra och utförs ett omfattande arbete för att bidra till en behovsanpassad användning av kemiska växtskyddsmedel samt mins- kade risker för hälsa och miljön vid användning av dessa. Detta görs bl.a. genom att centralerna utarbetar bekämpningsstrategier och genom att bedriva regional prognos- och varningsverksamhet under odlings- säsongen. Information om den regionala skadegörarsituationen under säsong och råd om behovsanpassad bekämpning når lantbrukarna genom rådgivare, prenumeration på veckovisa växtskyddsbrev och information på webben. Verksamheten omfattar de vanligare jordbruksgrödorna, grönsaker på friland, frukt och bär samt odling i växthus. har också för att underlätta kompetensutvecklingen för lantbrukare tagit fram kursmaterial och lättillgänglig information om ekologisk produktion inklusive frilandsodling av grönsaker, frukt och bär samt djurhållning. Dessutom erbjuds mer fördjupande aktiviteter riktade till rådgivare kring utvecklingsmöjligheter och problemlösning inom den ekologiska produktionen. har fokus för dessa aktiviteter varit högre spannmålsskördar och övergång till ekologiskt foder till grisar. Ett särskilt samarbetsprojekt har startats av och jord- bruksnäringen för att förbättra kunskaperna om betydelsen av eko- systemtjänster och biologisk mångfald i slättbygden. Projektet benämns Mångfald på slätten, och målsättningen är att utveckla mindre kost- samma naturvårdsåtgärder som kan tillämpas direkt på gården och som gynnar den biologiska mångfalden. På ett antal regionala demon- strationsgårdar visas åtgärder som kan vidtas för att gynna den biologiska mångfalden och aktiviteter som fältvandringar och seminarier genomförs. Ett annat mycket betydelsefullt samarbete mellan , , länsstyrelserna och rådgivningsföretag är Greppa Näringen. Råd- givningsprojektet startade i , och och inriktades först mot att minska jordbrukets förluster av växtnäringsämnen och negativa påverkan på vattenmiljöer. Greppa Näringen har därefter utvecklats och ingår rådgivning om växt- skydd, ammoniakavgång och klimatfrågor inklusive energieffektivise- ring. Förutom att rådgivningsverksamheten har utvidgats till att omfatta fler miljöområden har det geografiska området inom vilket rådgivningen bedrivs utvidgats. kan lantbrukare som tillhör målgruppen i alla län upp t.o.m. , och ta del av den kost- nadsfria rådgivningen som ges inom projektet. har uppnått konkreta resultat. Den totala utlak- ningen av kväve på gårdarna som omfattas av rådgivningsinsatser inom Greppa Näringen har enligt projektets uppskattning minskat med åt- minstone . har fosforförlusterna reducerats med mellan och grovt uppskattat har ammoniakavgången minskat med . Andra positiva effekter som uppnåtts är att brukarna i högre grad arbetar för att minska markpackningen. Några viktiga framgångsfaktorer för Greppa Näringen är det systema- tiska tillvägagångssättet som präglar rådgivningen. Andra centrala fak- torer för framgången är det helhetsgrepp rådgivningen tar då både går- dens djurhållning och växtodling omfattas. Projektet ställer särskilda krav på rådgivarna och omfattar också löpande fortbildning av dem. För Greppa Näringen finns en hemsida där brukare och rådgivare kan ta del av nyheter inom forskning och miljölagstiftning i och i omvärl- den. Mer information om Greppa Näringen finns i skriften av råd som både lantbruket och miljön tjänar på, och som getts ut inför 10-årsjubileet (se närmare under . Greppa Näringen har rönt internationell uppmärksamhet. Bland annat beskrivs Greppa Näringen som ett arbetssätt för att utveckla kompetens- utvecklingen i den handbok som tagits fram av kommissionen , som ett led i att sprida information om goda exempel på rådgiv- ningsprojekt i arbetet med genomförandet av ramdirektivet för vatten. Erfarenheter från Greppa Näringen har också varit en del i Lantbrukarnas Riksförbunds projekt , som i sin tur utgör en grund för projektet (se vidare avsnitt 6.4.3). Medel för åtgärden kompetensutveckling, information och kunskaps- spridning återfinns inom landsbygdsprogrammets budget. Även medel från återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel har utgjort finansiering. 6.8Stöd till investeringar i landsbygdsprogrammet 20072013 Inom landsbygdsprogrammets åtgärd Modernisering av jordbruksföretag finns möjlighet för jordbruks-, trädgårds- och renskötselföretag att få ekonomiskt stöd vid olika former av investeringar. Stödet kan utgå för bl.a. investeringar i förbättrad miljöhänsyn och miljöteknik. För att stödet ska kunna lämnas krävs att en affärsplan finns och att investeringen är i enlighet med de mål och prioriteringar som anges i programmet. För respektive län finns dessutom ytterligare prioriteringar och urvalskriterier fastställda i länens genomförandestrategier för landsbygdsutveckling. Stödet kan uppgå till av investeringskostnaderna. Efter sär- skild prövning kan beviljas till företag inom de s.k. mindre gynnade områdena i norra . Länsstyrelserna har möjlighet att införa en taknivå som begränsar det maximala beloppet. I föreskrifter om investeringsstöd (SJVFS 2007:43) anges närmare vilka kostnader som berättigar till stöd. Exempel på kost- nader för investeringar som kan få stöd är uppförande av nytt djurstall eller anpassning av en befintlig anläggning för att förbättra stallmiljön eller den yttre miljön. Stödet kan även inkludera konsult- och kringkost- nader som har en tydlig koppling till investeringen. Exempel på andra investeringar är uppförande av gödselvårdsanläggning eller anläggning för lagring av kemikalier eller drivmedel. Ytterligare investeringar som kan stödjas är inköp av maskiner, såväl nya som begagnade, såsom myll- ningsaggregat, mätare för att uppskatta kväveinnehållet i flytgödsel, etc. har exempelvis stöd till investeringar i gödsel- vårdsanläggningar inneburit att 100 brukare har övergått från fastgödsel- till flytgödselhantering, vilket förbättrar möjligheten till anpassad sprid- ning av stallgödseln vilket i sin tur reducerar risken för växtnäringsför- luster. För ombyggnad, anpassning och nybyggnad i djurstallar har ca 100 jordbrukare beviljats investeringsstöd. I flera fall är investeringen riktad till verksamheter med betande djur och en gynnsam effekt för den biologiska mångfalden kan därmed uppnås.