prop · H0031d22 · 2012-09-21 00:00:00 — utgjordes exempelvis av den disponibla inkomsten för ensamstående föräldrar med två eller flera barn av olika former av familjepolitiska stöd. För ensamstående kvinnor var andelen och för ensamstående pappor . De behovsprövade bidragen, exempelvis bostadsbidraget, har störst betydelse för ensamståendehushållen, medan de generella bidragen är viktigast för sammanboende-hushåll med fler än ett barn. Av samtliga utbetalningar av behovsprövade bidrag 2011 gick till ensamstående föräldrar. Utöver den ekonomiska familjepolitiken har utformningen av andra transfereringar, skatter och subventioner för exempelvis förskola stor påverkan på barnfamiljernas ekonomiska levnadsstandard. En allmän trend för alla typer av hushåll är att transfereringarnas andel av den disponibla inkomsten har minskat, medan inkomster från framför allt arbete har ökat . Utvecklingen har alltså inneburit att en allt större andel av hushållens inkomster kommer från arbete och kapital. Ekonomisk utsatthet bland barnhushållen Regeringen anser att det är av särskild vikt att följa utvecklingen för hushåll med låg ekonomisk standard. En vanlig orsak till ekonomisk utsatthet för barn är att föräldrarna saknar arbete eller utbildning. Åtgärder inom dessa områden är därför av stor betydelse för att motverka att barn lever i ekonomisk utsatthet. Regeringens samlade insatser, exempelvis på områdena arbetsmarknad och utbildning samt satsningar inom den ekonomiska familjepolitiken och socialpolitiken bidrar till att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. De skattningar av låg ekonomisk standard som redovisas i detta avsnitt är baserade på ekonomiska data. Hushållens och individernas ekonomiska resurser beräknas. De hushåll vars inkomster faller under en given gräns betraktas därefter som att de har en låg ekonomisk standard. Den inkomstgräns som väljs för att beskriva ekonomisk standard kan vara absolut eller relativ. En absolut inkomstgräns betyder att man har en på förhand bestämd gräns som inte ändrar sig (förutom efter prisnivå). En relativ inkomstgräns förändras i takt med att medianinkomsten gör det. När man studerar utvecklingen av andelen med låg ekonomisk standard beror resultaten i stor utsträckning på vilket mått som används. Dessutom finns det problem med att mäta inkomster för hushållen. Registrerade årsinkomster är svårtolkade eftersom de inte omfattar exempelvis ekonomiska resurser i form av förmögenhet, arv och liknade överföringar inom familjen eller mellan olika hushåll, och inte heller inkomster från arbete utanför den reguljära arbetsmarknaden ingår. Vidare finns det personer som frivilligt väljer att tillfälligt sänka sina inkomster i samband med studier, föräldraledighet eller resor i hopp om eller med vetskap om att högre inkomster väntar . Andra har avstått från att söka bostadsbidrag eller ekonomisk bistånd trots att deras inkomst indikerar att de skulle kunna vara berättigade till detta, vilket kan tyda på att de har tillgångar. För många näringsidkare mäter inkomststatistiken inte den ekonomiska standarden särskilt effektivt. Behov av olika indikatorer för låg ekonomisk standard Diagram 3.3 Tre olika mått för andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard Källa: , 2012. För att få en rättvisande bild av hur andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard förändras är det nödvändigt att redogöra för ett antal kompletterande mått, som sammantaget bidrar till att visa utvecklingen. Diagram 3.3 visar tre olika mått på risk för ekonomisk utsatthet för alla barnhushåll. Det första måttet är det relativa måttet, med andelen hushåll med inkomster av medianinkomsten, ett mått som används exempelvis inom EU. Det andra måttet är låg inkomststandard, som ger en bild av hur de uppskattade levnadskostnaderna har utvecklats relativt barnfamiljernas inkomster. Det tredje måttet är ett absolut mått som utgår års relativa gräns och som sedan skrivs upp med utvecklingen av konsumentprisindex. När de tre olika måtten jämförs är andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard 2011 högst för det relativa måttet, , och andelen ökar även under i stort sett hela perioden. När det absoluta måttet används minskar andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard . Förklaringen till skillnaden mellan det absoluta och det relativa måttet är att även de med låga inkomster har haft en inkomstökning som översteg inflationen och därmed har de haft en real inkomstökning. Detta visar sig genom att andelen barnhushåll 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 med låg ekonomisk standard enligt det absoluta måttet har minskat. har inkomsterna för barnhushåll med låga inkomster inte ökat lika snabbt som medianinkomsten i samhället totalt, vilket innebär att andelen hushåll med inkomster av medianinkomsten har ökat . För det relativa måttet på ekonomisk standard varierar inkomstgränsen över tiden. I en lågkonjunktur sänks gränsen för ekonomisk utsatthet om medianinkomsten sjunker, vilket kan bli fallet när fler blir arbetslösa. Även om många av de med lägst ekonomisk standard då lever på en realt oförändrad inkomstnivå kan resultatet bli att andelen med relativ låg ekonomisk standard minskar i takt med att ekonomin i landet försämras. I en konjunkturuppgång kan resultatet bli det omvända, dvs. att det ekonomiska uppsvinget leder till att fler hamnar under gränsen för svag ekonomi, trots att någon förändring av denna grupps reala inkomster inte behöver ha skett. har många av de levnadskostnader som utgör en stor del av barnfamiljernas utgifter, som hyra, livsmedel, personlig hygien samt hushållsel ökat mer än konsumentprisindex. Detta har medfört att köpkraften hos barnhushåll med låga inkomster har försämrats . I syfte att fånga denna effekt gavs ett uppdrag till att ta fram en kompletterande indikator, låg inkomststandard. Måttet beskriver relationen mellan barnhushållens inkomster och beräknade levnadskostnader. fastställer skäliga kostnader för några av hushållens vanligaste utgifter. Kostnaderna täcker både löpande utgifter och visst sparande för att kunna ersätta sällanköpsvaror. Dessa kostnader, tillsammans med bland annat boendekostnader, kostnader för lokalresor och avgifter för förskola sätts i relation till hushållets inkomster det aktuella året. beräkningar kan ses som ett exempel på skälig konsumtionsnivå. Urvalet av produkter är en av flera möjliga sammansättningar av levnadskostnader1. De hushåll som har lägre inkomster än dessa utgifter bedöms därmed ha en låg inkomststandard. 1 För en fullständig beskrivning av måttet låg inkomststandard, se för den ekonomiska familjepolitiken, svar på regeringsuppdrag, 2011. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Andelen barnhushåll med låg inkomststandard ökar och uppgår till , en svag minskning jämfört med föregående år. För ensamståendehushåll ligger andelen högre, på och dessa hushåll har också upplevt en försämring med . För sammanboendehushållen är andelen , och utvecklingen har varit stillastående , eller med en svag förbättring för sammanboende med ett barn. I om barnfattigdom (Measuring child poverty, Innocenti report card 10, , 2012) sätts svenska barnfamiljers ekonomiska situation i relation till utvecklingen i andra länder, och där kommer väl ut. En indikator som använder visar barns tillgång till 14 olika resurser, som kan anses nödvändiga eller normala för barn i ett rikt land. Exempel på ingående resurser är tre mål mat , tillgång till böcker, utomhusleksaker, en lugn plats för läxläsning, pengar till skolutflykter m.m. av barnen i saknade tillgång till två eller fler av dessa kriterier för att familjen saknade ekonomiska resurser att tillhandahålla dem, en siffra som var den näst lägsta bland de 29 länder för vilken mätningen skedde. Ensamstående med barn och utrikes födda föräldrar är oftare ekonomiskt utsatta Oavsett vilket mått på låg ekonomisk standard som används har ensamstående med barn en lägre ekonomisk standard än sammanboende med barn. Hushåll där föräldern är född utomlands har högre risk för ekonomisk utsatthet än hushåll med föräldrar födda i . till det relativa inkomstmåttet är andelen ensamståendehushåll med barn som löper risk för ekonomisk utsatthet högst, . För det absoluta måttet är andelen . När hänsyn tas till hushållets levnadsomkostnader är andelen ensamstående med barn som har låg inkomststandard . Ensamståendehushåll löper högre risk att ha relativ låg ekonomisk standard eftersom det enbart finns en löneinkomst i hushållet. Det faktum att de ekonomiska familjestöden är fasta belopp eller följer prisutvecklingen snarare än inkomstutvecklingen gör att den disponibla inkomsten för ensamstående med barn vars inkomster i högre grad utgörs av ekonomiska familjestöd halkar efter i tider av reallöneutveckling. Det är också så att hänsyn inte fullt ut kan tas till att en del barn till ensamstående föräldrar egentligen bor ungefär lika mycket hos båda föräldrarna, vilket sannolikt ökar den ekonomiska standarden något för både barnet och den förälder som här definieras som ensamstående. fanns det 485 000 barn med särlevande föräldrar. Tre undersökningar visar att andelen barn som bor växelvis ligger mellan . Det växelvisa boendet är ännu vanligare bland barn med föräldrar som separerat . Statistiken i allmänhet definierar enbart hushåll där barnet är folkbokfört som hushåll med barn. För drygt en tredjedel av barn med särlevande föräldrar riskerar därför statistiken vara missvisande. Tabell 3.5 Andel med låg ekonomisk standard i barnhushåll, uppdelat på föräldrar födda i respektive utomlands, samt efter hushållstyp 2011 (relativt och absolut mått), samt förändring i procentenheter 20062011. barn, född i barn, född utom- med barn, födda i med barn, en föräl- der född utomlands, med barn, båda Källa: , 2012 Hushållens ekonomiska standard skiljer sig åt beroende på föräldrarnas födelseland. Tabell 3.5 visar andelen hushåll med låg ekonomisk standard, mätt både med det absoluta och det relativa måttet, samt utvecklingen . Det relativa måttet visar en högre nivå och större skillnader än när det absoluta måttet används. Även skillnaderna mellan hushåll med föräldrar födda i eller födda utomlands är mindre med det absoluta måttet. Oavsett vilket mått som används är det dock stora skillnader mellan grupperna, där ensamstående föräldrar födda utomlands, har högst andel hushåll med låg ekonomisk standard. Gruppen ensamstående föräldrar bestod av cirka 780 000 individer, varav en fjärdedel var födda utomlands. har andelen barn med utländsk bakgrund, dvs. barn födda utomlands eller barn födda i med två utrikes födda föräldrar, ökat till av det totala antalet barn i den aktuella åldersgruppen. Utlandsfödda med barn har generellt haft en sämre inkomstutveckling jämfört med svenskfödda föräldrar vilket påverkar andelen med låg inkomststandard. Tabell 3.6 visar att medianinkomsten för sammanboende med barn födda i har ökat , medan motsvarande ökning för de födda utomlands har varit . Även för den grupp där en förälder är född i och en utomlands har inkomstutvecklingen varit lägre än i hushåll där båda föräldrarna är födda i . Det finns dessutom betydande nivåskillnader i medianinkomst mellan hushåll med barn, där sammanboende födda i ligger betydligt högre än övriga hushållstyper. Tabell 3.6 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet (k.e. ), medianen, samt procentuell förändring av medianen 20062011. Förändring (procent) barn, född i barn, född utom- barn, födda i barn, en förälder född utomlands, en i barn, båda föräld- Tiden i har stor betydelse för exempelvis etableringen på arbetsmarknaden. Sysselsättningsgraden är låg bland nyanlända men den stiger med tiden och närmar sig successivt sysselsättningsgraden för inrikes födda. Etableringen kan dock ta tid och det finns skillnader mellan olika migrantgrupper. Den huvudsakliga försörjningskällan för nyanlända flyktingar och deras anhöriga har varit ekonomiskt bistånd eller introduktionsersättning. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 ringsreformen som infördes är en viktig åtgärd för att förstärka arbetslinjen och ska ge ett snabbare stöd för att etablera sig på arbetsmarknaden. Få barnfamiljer i långvarig ekonomisk utsatthet Andelen med långvarigt låg ekonomisk standard, är betydligt lägre än andelen med låg ekonomisk standard för ett enstaka år, se diagram 3.4. Om det absoluta måttet används är det t.ex. av ensamstående födda i med ett barn som har låg ekonomisk standard , men hade låg ekonomiska standard samtliga . Andelen barnhushåll med långvarig låg ekonomisk standard är högre bland utrikes födda föräldrar än bland föräldrar födda i . För ensamstående med ett barn där föräldern är född utomlands var det mer än hälften () som hade låg ekonomisk standard år 1, men andelen som haft låg ekonomisk standard alla fem åren var enbart . Hushåll med gifta eller sammanboende föräldrar har lägre risk för långvarig ekonomisk utsatthet, eftersom de oftare har två förvärvsinkomster. I budgetpropositionens utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet presenterar regeringen en samlad analys och inrikting för arbetet med förbättrad integration. Diagram 3.4 Barnhushåll med låg ekonomisk standard under ett, två, tre, fyra och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Valfrihet och makt över livssituationen Regeringens målsättning för den ekonomiska familjepolitiken är att den ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla. Olika utfall kan bero på att familjer har gjort olika prioriteringar och val som får ekonomiska konsekvenser. För att förstärka familjernas möjligheter att planera och välja lösningar som passar deras unika situation har regeringen beslutat om valfrihets- och flexibilitetsreformer inom föräldrapenningen. Föräldrar har möjlighet att ta ut föräldrapenning . Möjligheterna att förutse och planera sin föräldraledighet förbättrades , när jämställdhetsbonusen förenklades och istället betalas ut i samband med föräldrapenningen. Barnafödandet är en viktig välfärdsfråga. Utan en stabil befolkningsutveckling riskerar arbetskraftsutbudet och produktiviteten att minska liksom förmågan att sörja för framtida generationer. På kort sikt ökar utgifterna för den ekonomiska familjepolitiken när fler barn föds, i form av ökade kostnader för barnbidrag och föräldraförsäkring, men på genererar ett ökat barnafödande en högre inkomst med ökat arbetskraftsutbud. Barnafödandet har ökat under en följd av år men bröts trenden och 111 770 barn föddes, vilket är cirka 3 900 färre barn än föregående år. Antalet födda barn förväntas vända uppåt under innevarande år och nå en nivå på 122 000 barn . För att uppnå en stabil befolkning behövs en fruktsamhet på 2,1 barn per kvinna. var nivån 1,90 barn per kvinna, vilket är en minskning jämfört med då nivån var 1,98. Den summerade fruktsamheten väntas ligga kring 1,921,94 . Diagram 3.5 Antal födda barn och summerad fruktsamhet 19902011 samt prognos 20122017 1970 1974 1978 1982 1986 1990 1994 1998 2002 2006 2010 2014 Källa: SCB, Befolkningsstatistiken. Antalet födda barn i har varierat kraftigt . En stor del av variationerna kan förklaras med att olika generationer har fått barn i olika åldrar. Medelåldern för förstagångsföräldrar har ökat och var 28,9 för förstagångsmammor och 31,5 för förstagångspappor. Att bilda familj får ofta vänta tills föräldrarna har etablerat sig på arbetsmarknaden. Analyser av barnafödandet visar att barnafödandet främst har ökat bland de sysselsatta. Orsaken till fortsatt ökning av barnafödandet bland sysselsatta tros vara att de haft en gynnsam ekonomisk utveckling (SCB, Statistiskt meddelande nr 18, SCB om befolkning, 2011). Den ekonomiska familjepolitiken har betydelse för barnafödandet. Barnafödandet är generellt högre i samhällen där föräldrar inte upplever att de behöver välja mellan barnafödande och förvärvsarbete. Familjepolitiken bidrar till att ge föräldrar möjlighet att förena arbets- och familjeliv. Föräldrapenningens konstruktion uppmuntrar till etablering på arbetsmarknaden innan familjebildning sker, vilket påverkar när i tiden föräldrarna väljer att få barn. Vid en internationell jämförelse ger den svenska familjepolitiken ett omfattande ekonomiskt stöd till barnfamiljer, både genom direkta bidrag och genom att underlätta för föräldrarna att kombinera arbete och familj genom en väl utbyggd förskola med låga avgifter och kompensation för inkomstförlust vid vård av barn. Fruktsamhetsnivån i är bland de högsta i . deltar i Europeiska Kommissionens högnivågrupp för demografifrågor och den europeiska Familjealliansen i syfte att utbyta erfarenheter, sprida forskningsresultat och öka kunskapen om vilka faktorer som påverkar barnafödande och förutsättningar för att kombinera arbete och familjeliv med mera. Syftet med den jämställdhetsbonus som regeringen har infört för barn födda fr.o.m. är att förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män i ansvaret för hem och barn, i uttaget av föräldrapenning och på arbetsmarknaden. Från har jämställdhetsbonusen förenklats och kopplats till utbetalningen av föräldrapenning. Jämställdhetsbonusen är inte längre beroende av om en förälder har en arbetsinkomst eller studiemedel, vilket medför att fler blir berättigade till bonus. Efter att ansökningsförfarandet har slopats förväntas också fler föräldrar att få bonus utbetalt till sig. Enligt övergångsbestämmelserna kommer det för bonusdagar intjänade att ske en kreditering på skattekontot . betalas jämställdhetsbonus som genereras för föräldrapenningdagar som föräldrarna tar ut i samband med föräldrapenningen. Jämställdhetsbonus är möjlig att få om föräldrapenningdagarna fördelades jämnt mellan föräldrar med gemensam vårdnad. För den tidigare modellen var det så att den förälder som vid slutet av bonusåret hade tagit ut flest dagar fick bonus. Storleken på bonusen var beroende av antalet dagar den andra föräldern hade tagit ut, utöver de reserverade dagarna som inte var bonusgrundande. För att bonus skulle kunna betalas ut måste ett arbetskriterium vara uppfyllt. Den förälder som tagit ut flest dagar skulle ha arbetat eller studerat då den andre föräldern tog ut föräldrapenning. Det innebar att det preliminära antalet uppkomna bonusdagar, baserat på föräldrarnas uttagsmönster, var högre än antalet faktiska bonusdagar, när enbart de som uppfyller arbetskriteriet räknas med. En ytterligare faktor som har betydelse för hur mycket bonus som faktiskt betalats ut är att alla föräldrar som är berättigade inte ansökt om jämställdhetsbonus. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.7 Utfall jämställdhetsbonus 20092011 Andel som sökt och Krediterad belopp, mkr Andel som sökt och Krediterat belopp, mkr Andel som sökt och Krediterat belopp, mkr Källa: , Redovisning av underlag för kreditering av jämställdhetbonusen , (S2012/4333/FST). krediterades i jämställdhetsbonus på skattekontot för 35 267 föräldrar, varav var kvinnor. Kvinnor är de som tar ut flest föräldrapenningdagar och blir följaktligen den grupp som får bonusen krediterad i högre utsträckning. Utvecklingen över åren avseende krediterat belopp kan dock inte användas som en indikator på hur fördelningen av dagar mellan män och kvinnor utvecklar sig (se istället avsnitt om föräldrapenning). Anledningen till ökningen står istället att finna i att antalet årskullar som omfattas av reformen ökar samt att det låga utfallet beror på att jämställdhetsbonusen infördes för barn födda från och med från och med . Utifrån hur många dagar med föräldrapenning som tagits ut och hur de fördelats räknar fram hur många föräldrar som borde vara berättigade till jämställdhetsbonus. Dessa fick också en ansökningsblankett hemskickad. Av de föräldrar som preliminärt ansågs vara berättigade var det som blev beviljade bonus och fick en kreditering . Det är en sänkning jämfört med föregående år. Att inte fler blev beviljade bonus beror bl.a. på att inte alla hade ansökt, några har fått avslag på sin ansökan och några hade ansökt . Av de som ansökt var det som fick avslag på sin ansökan. En anledning till avslag är att kriteriet avseende arbete eller studier inte hade uppfyllts. rapporterade att kunskapen om 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 jämställdhetsbonusen var låg bland föräldrarna vilket kan vara en anledning till att alla föräldrar inte ansökte om bonus. har ytterligare satsningar på information om bonus gjorts genom att utskicket med ansökningsformuläret markerades med ett gult kuvert och genom att inkludera förbättrad information om hur ansökan går till. Ytterligare en anledning till att andelen som ansökt om bonus gått ned kan vara att färre uppfyller arbetskriteriet jämfört och därför avstår från att ansöka. Inspektionen för socialförsäkringen har i rapporten jämställt uttag? Reformer inom föräldraförsäkringen, ISF, 2012:4, beskrivit att jämställdhetsbonusen i sin dåvarande form inte har några positiva signifikanta effekter på uttaget av föräldrapenning, varken för mammor eller pappor. Resultatet gäller uttaget av föräldrapenning under barnets två första levnadsår. Föräldrar med gemensam vårdnad har vardera rätt till hälften av föräldrapenningdagarna, med möjlighet att avstå dagar till varandra, men uttaget av dagar fördelar sig olika mellan män och kvinnor. Över tid har andelen dagar som tas ut av män ökat, men huvuddelen, eller av som användes togs ut av kvinnor och togs ut av män. visar i sin rapport och uppföljning av utvecklingen av föräldrapenninguttaget, återrapportering enligt regleringsbrevsuppdrag (S2012/4464/FST) att andelen föräldrar som fördelar föräldrapenningdagarna mellan sig enligt en 40/60-procentig fördelning gradvis växer för varje barnkull. Måttet innebär att av föräldrapenningdagarna ska tas ut av män och högst av kvinnor, eller tvärtom. För barn födda var det av föräldrarna som fördelat dagarna enligt 40/60 när barnet var , medan motsvarande siffra för barn födda var mer än dubbelt så hög, . En anledning till ökningen är att för barn födda reserverades per förälder som inte är möjlig att överlåta. är det fortfarande en relativt hög andel barn vars pappor inte har tagit ut en enda dag med föräldrapenning när barnet fyllt . procent av barnen födda . Inspektionen för socialförsäkringen beskriver i sin rapport (Ett jämställt uttag? Reformer inom föräldraförsäkringen, 2012:4) att den första reserverade månaden, införd 1995, hade stor effekt på den grupp pappor som inte alls nyttjade föräldrapenningen före reformen och därmed utjämnade skillnader i uttag bland olika grupper av pappor, medan den andra reserverade månaden i högre utsträckning påverkade svenskfödda pappor, pappor med medelinkomst och pappor med gymnasieutbildning till att öka sitt uttag ytterligare. Utrikes födda föräldrar och föräldrapenning Utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare (, dir. 2011:88) har i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka arbetskraftsdeltagandet och påskynda etableringen på arbetsmarknaden för den nämnda gruppen. Som nyanlända anses föräldrarna vara om de är utrikes födda och varit folkbokförda i än . Utrikes födda kvinnors arbetsmarknadsdeltagande är lågt och tiden för etablering på arbetsmarknaden är lång. Utredningen konstaterar att föräldrapenningens nuvarande regelverk möjliggör ett långvarigt och intensivt uttag av föräldrapenning även för barn som är äldre när de kommer till , vilket kan medföra att etableringen på arbetsmarknaden blir försenad. Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (prop. 2011/2012:100) att den avser att pröva möjligheterna att vidta åtgärder för att motverka att utrikes födda kvinnor står utanför arbetsmarknaden, se vidare politikens inriktning. Av flyktingmottagna kvinnor som invandrat var det (6 802 kvinnor) som tog ut föräldrapenning . Bland övriga anhöriginvandrare är motsvarande siffra (1 913 kvinnor).