prop · H0031d17 · 2012-09-20 00:00:00 — Genom dessa förväntas möjligheterna att nå och följa upp resultat i biståndet att stärkas, som rollfördelningen i biståndsförvaltningen tydlig görs. Regeringens avsikt är att ett tydligare resultatbaserat förhållningssätt ska prägla hela det svenska biståndet. Resultatstrategierna utgår från ett nytt sätt att tänka genom att regeringen tydligare formulerar vilka konkreta resultat som bidrar till i ett enskilt land . Resultatstrategierna inriktas på resultat inom utvalda tematiska områden snarare än traditionella sektorer inom biståndet. Ett resultatområde kan t.ex. gälla förbättrad hälsa för kvinnor eller ökad sysselsättning på landsbygden och kan inkludera insatser som spänner över flera sektorer. Sektorsavgränsningar bedöms skapa onödiga inlåsningar och försvåra en ändamålsenlig anpassning av biståndsinsatserna. Resultatuppföljningen för respektive land ses också över med ökat fokus på resultatanalys och långsiktiga effekter. Uppföljning och utvärdering kommer att användas systematiskt för att säkerställa att biståndsmedlen används så effektivt som möjligt för att stödja att fler människor lyfts ur fattigdom och ofrihet. kommer att ställa krav på att alla aktörer som erhåller medel inom ramen för resultatstrategier är transparenta med resultatinformation. De nya resultatstrategierna ersätter successivt under 20122014 tidigare bilaterala samarbetsstrategier. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 3.5.9Ett resultatfokuserat multilateralt bistånd Regeringen verkar för ett modernt, transparent och effektivt multilateralt utvecklingssamarbete som leder till resultat bl.a. i form av fattigdoms bekämpning på landnivå och effektiva humanitära insatser. Ambitionen är att säkerställa genomslag för svenska utvecklings politiska prioriteringar i de multilaterala organisationernas arbete, i enlighet med deras mandat, att öka kraven på de multilaterala organisationerna att uppnå maximala och konkreta resultat för de resurser som och andra länder bidrar med, samt att driva och stödja reformarbete med syfte att öka organisationernas effektivitet. Målsättningarna i regeringens strategi för multilateralt utvecklingssamarbete som antogs 2007 ligger fast. Där fastslås att ska stödja multilaterala organisationer som är effektiva och relevanta för regeringens tematiska biståndspolitiska prioriteringar. Sedan strategin antogs har samarbete med de multilaterala organisationerna blivit mer strukturerat, strategiskt och effektivt. Regel bundna organisationsbedömningar, närmare dialog med organisationerna och utarbetande av organisationsstrategier har bidragit till detta. Genomförandet av strategin skärps nu ytterligare. Frågor om effektivitet, resultat och ansvarsutkrävande ska drivas än tydligare. ska agera mer aktivt och utnyttja ett brett register för påverkan och styrning, bl.a. genom styrelsearbete, bilateral dialog och finansiering, för att stärka de multilaterala organisationernas resultatfokus. ska fortsatt främja principen om att i huvudsak ge icke-öronmärkta basbidrag i syfte att stödja ett starkt, stabilt och oberoende multilateralt system. ska även sträva efter att använda multi-bi-stödet i enlighet med de mål som läggs fast i de svenska organisationsstrategierna och i resultat strategierna för andra tematiska frågor. I de fall där det är möjligt ska synergier sökas med bilaterala svenska resultatstrategier, t.ex. genom att stödja liknande eller kompletterande ämnesområden i samarbetet med respektive organisation på global respektive regional eller nationell nivå. I särskilt angelägna reform processer kan det emellertid vara motiverat att använda öronmärkt finansiering för att stödja 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 processer som bl.a. syftar till att stärka de multilaterala organisationernas resultatfokus och samordning på landnivå, t.ex. inom ramen för FN:s Delivering as One eller för att etablera de resultatramverk på landnivå som utgör ett av åtagandena från högnivåmötet om effektivitet i utvecklingssamarbetet i . Regeringen ska vidare eftersträva en bättre balans mellan finansiella incitament och konditionalitet som t.ex. fleråriga bidrag eller villkorat stöd, där kan ställa stöd i utsikt förutsatt att vissa resultat uppnås. I ett läge där en allt större andel av svenskt bistånd kanaliseras genom multilaterala organisationer är det viktigt att uppföljningen av stöd till dessa organisationer görs med samma ambitionsnivå som uppföljningen av svenska bilaterala insatser, men med en metodik som är anpassad till det multilaterala utvecklingssamarbetets förutsättningar. Regeringen avser att utveckla metoder som tydliggör vilka krav som ställer på multilaterala organisationers strategiska planer och resultatramverk. God praxis liksom svagheter ska identifieras. Regeringen kommer fortsätta att driva på och stödja de multilaterala organisationernas arbete med att dels förbättra den interna resultat rapporteringen, dels förbättra resultat redovisningen till både givare och mottagar länder. Här har utlandsmyndigheterna en viktig roll i att analysera och föra dialog kring resultat där dessa uppstår, dvs. Trots att vissa framsteg har gjorts har de allra flesta organisationer fortfarande stora svårigheter att redovisa vilka resultat de uppnår i form av effekter . I stället redovisas främst aktiviteter och prestationer. En av grundförutsättningarna för att multilaterala organisationer ska kunna uppnå bättre resultat på landnivå och delta effektivt i givarsamordning är att de har tydliga och fokuserade strategiska planer och resultat ramverk på organisationsnivå. Sådana ramverk sätter ramarna för hur multilaterala organisationer ska kunna möta låg- och medelinkomstländernas efterfrågan på stöd inom ramen för respektive organisations fastställda mandat. Regeringen verkar därför, i samarbete med likasinnade länder, för att multilaterala organisationer ska fastställa tydliga och avgränsade målsättningar och att samtliga organisationer fastställer kompletta resultat ramverk med relevanta mål, indikatorer och utgångspunkter, där graden av måluppfyllelse på olika resultatnivåer kan mätas och följas upp kontinuerligt. Regeringen verkar även för att organisationernas oberoende utvärderings funktioner ska fungera väl och för att uppföljnings- och utvärderingsarbetet på landnivå ska stärkas. Inte minst bör utvärderingar användas som ett komplement till den löpande resultatrapporteringen för att man ska kunna dra slutsatser om vilka effekter som har uppnåtts på medellång och lång sikt. De landprogram som organisationerna utarbetar utifrån organisationernas övergripande mål sättningar måste kvalitetssäkras i högre utsträckning än . Regeringen intensifierar arbetet med att engagera utlandsmyndigheterna i samverkan, dialog och resultatuppföljning kring det multilaterala utvecklingssamarbetet, för att uppnå ett stärkt resultatfokus på landnivå. möjligheter att påverka det multilaterala biståndets inriktning mot svenska biståndspolitiska målsättningar är goda. Det bygger på ett starkt multilateralt engagemang, ställning som stor givare och vår trovärdighet som förespråkare av multilaterala och rättighetsbaserade lösningar. I flera internationella processer inom FN och de multilaterala utvecklingsbankerna kommer även fortsättningsvis vara initiativtagare och en ledande aktör. Regeringens särskilda fokus på ökad transparens, stärkt resultatfokus, bättre jämställdhets- och hälsoinsatser samt miljö- och klimatinsatser utgör utgångspunkten för svenskt multilateralt påverkansarbete. Regeringen kommer att stärka engagemang i de multilaterala organisationerna, med utgångspunkt i regeringens strategi för multilateralt utvecklingssamarbete, i syfte att bidra till ett modernt, transparent, ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart och effektivt multilateralt utvecklingssamarbete. Regeringen kommer att vara aktiv i förhandlingarna kring inrättandet av ett universellt politiskt högnivåforum som kommer att ersätta FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) i enlighet med beslut som togs i samband med konferensen +20 . Det FN-ledda förändringsarbetet som syftar till att förbättra internationell humanitär respons behöver revitaliseras och nya idéer prövas. områden som kräver mer analys och agerande är transparens gentemot mottagare, bättre resultatredovisning till givare, kostnads effektivitet samt kopplingen mellan humanitärt bistånd och långsiktiga utvecklingsinsatser. Dessutom behöver frågan om humanitär samordning tas ett steg längre. ordförandeskap i det globala forumet för migration och utveckling (GFMD) 2013- 2014 ger regeringen möjlighet att ytterligare främja ett globalt engagemang för utvecklingseffekter av migration i låg- och medelinkomstländer. Under ordförandeskapet kommer att särskilt driva frågor kring en samstämmig politik för utveckling samt behovet av att tydligare integrera utvecklingsfrågor inom ramen för forumet. kommer se över möjligheten att stärka multilaterala organisa tioners insatser mot människohandel. 3.5.10 Ett resultatfokuserat EU-bistånd EU är världens volymmässigt största biståndsgivare. Tillsammans med medlems staterna står EU för över hälften av världens bistånd (ca 2011). Den största delen av finansiella bidrag till EU:s utvecklingssamarbete kanaliseras genom avgift för medlemskap i . Därutöver gör (och de andra medlemsstaterna) separata inbetalningar till Europeiska utvecklingsfonden. Genom Lissabonfördragets ikraftträdande har EU större möjlighet att agera samstämmigt och samordnat vad gäller såväl säkerhetspolitik som bistånds- och humanitära insatser. Regeringen har för avsikt att fortsatt verka för Lissabonfördragets genomförande för en ökad integrering mellan biståndståndspolitiken och den allmänna utrikes- och säkerhetspolitiken. Vad gäller biståndet ser regeringen särskilt goda förutsättningar för ökad EU-samordning på landnivå. Här är gemensam programmering s.k. joint programming, ett steg mot ökad och mer effektiv samordning. Målet med EU:s biståndspolitik är enligt Lissabonfördraget att minska och utrota fattigdom. har EU även som målsättning att bidra till hållbar utveckling och till att millenniemålen uppnås. Dessutom ska EU ta hänsyn till målen för utvecklings samarbetet när politik som kan påverka låg- och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 medelinkomstländer genomförs, den s.k. samstämmighetsprincipen. Regeringen avser även fortsatt att verka för att samstämmighets politiken stärks. övergripande mål i arbetet med EU-biståndet är att bidra till att stärka EU som global aktör och optimera förutsättningarna för fattigdomsminskning. Regeringen kommer se över styrningen av och inriktningen på arbetet med EU-biståndet. För att uppnå målen antog EU en strategisk inriktning för EU:s bistånd Agenda för förändring. kommer fortsatt vara drivande för att samarbetsländernas respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprinciper samt deras resultat vad gäller utveckling ska betonas när inriktningen, biståndsmetoderna och EU:s framtida utvecklingssamarbete beslutas. kommer också fortsatt driva på det pågående arbetet att EU:s bilaterala bistånd bör koncentreras till de fattigaste länderna med störst behov. beslutades även att när EU ger bistånd i form av stöd till samarbetslandets budget i form av s.k. generellt budgetstöd kommer det bli viktigare att samarbetslandet ifråga respekterar EU:s grundläggande värden. Regeringen avser även fortsatt verka för att respekt för de mänskliga rättigheterna ska vara en tydlig förutsättning för generellt budgetstöd genom EU och verka för att de nya riktlinjerna efterlevs. kommer det dagliga EU-arbetet fortsatt att handla om aktivt påverkansarbete inom den pågående reformeringen och implementeringen av EU:s gemensamma biståndspolitik. Reformeringen av EU:s gemensamma biståndspolitik behöver intensifieras. Det goda inflytande har haft på detta arbete, bl.a. i utformningen av Agenda för förändring och de nya riktlinjerna för budgetstöd gör sig gällande genom ett ökat fokus på transparens, mål- och resultatstyrning och en tydligare koppling mellan budgetstöd och respekt för mänskliga rättigheter och demokrati. Arbetet för att ytterligare stärka dessa områden ska ske i samarbete med andra EU-länder. kommer att arbeta vidare för att stärka det gehör som redan erhållits för vår strävan att ännu tydligare markera vikten av samstämmighet för utveckling. Ett ytterligare exempel på resultat av det svenska påverkansarbetet som ska ges fortsatt hög prioritet i implementeringsarbetet är det på svenskt initiativ beslut som fattades av 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 EU 2011 om en så kallad transparensgaranti som innebär att information om biståndet ska publiceras aktivt för att göras mer lättillgänglig för både medborgare och samarbetsländer. I arbetet ska det fortsatt ställas krav om ökad transparens i EU om dess medlemsländers bistånd. Ökad transparens är en förutsättning för ett effektivt bistånd och förbättrade möjligheter till ansvarsutkrävande. Vidare kommer att driva ett aktivt påverkansarbete för att tydliggöra svenska biståndspolitiska prioriteringar inom ramen för de förhandlingar som rör EU:s bistånds instrument. 3.6Ny anslagspoststruktur för transparens och ökad tydlighet För ökad transparens och konsekvens mellan politikens inriktning och biståndets fördelning införs en ny anslagspoststruktur. Regeringens princip är att biståndet ska gå att följa från politikens inriktning och intention, via genom förandets olika steg till uppföljning och resultatanalys. En sammanslagning av några anslagsposter väntas också leda till ett effektivare och mer flexibelt resursutnyttjande. Anslagsposter som disponeras av Sida Regeringen avser att inrätta sex nya anslagsposter för medel som disponeras av Sida: -Särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering, -Globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling, -Globala insatser för socialt hållbar utveckling, -Globala insatser för ekonomiskt hållbar utveckling, -Globala insatser för mänsklig säkerhet, -Kapacitetsutveckling och utbyten. Den nya anslagspoststrukturen ersätter de tidigare anslagsposterna Globala ämnes strategiska utvecklingsinsatser, Särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet, Miljölån, Kapacitetsutveckling och samverkan och Särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna organisationer (). De nya anslagsposterna kommer att styras av gällande strategier fram till dess att regeringen beslutat om nya strategier. I enlighet med regeringens tematiska prioritering jämställdhet och kvinnors roll för utveckling kommer jämställdhetsintegrering fortsatt att tillämpas i genomförandet av insatser under anslagsposter, nya som gamla. Anslagsposter där beslutar och Sida/Kammarkollegiet disponerar För medel där (om inget annat departement anges) beslutar och Sida eller Kammarkollegiet disponerar, avser regeringen att minska antalet anslagsposter från sju till tre. Syftet är även här att tydliggöra anslagsposternas innehåll och skapa en grund för en tydligare styrning av dessa poster. En grundtanke är att i möjligaste mån samla liknande typer av insatser och skilja det multilaterala stödet från övrigt stöd. -Multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivningar, -Multilaterala och internationella organisationer och fonder, -Strategiskt inriktade bidrag. Den nya anslagspoststrukturen ersätter de tidigare anslagsposterna Internationella finansieringsinstitutioner, Europeiska utvecklingsfonden, Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet, Övrigt stöd till FN-relaterad verksamhet, Konflikthantering, Organisations- och temastöd och Ekonomiska program. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 I tabellerna nedan redovisas regeringens förslag till fördelning av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet på anslagsposter. Tabell 3.2 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Regional och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för Regional och bilaterala strategier för och Särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet Särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna Särskilda insatser för mänskliga rättigheter och Globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar Globala insatser för socialt hållbar utveckling Globala insatser för ekonomiskt hållbar utveckling Globala insatser för mänsklig säkerhet ] benämndes anslagsposten Forskningssamarbete. Ökningen på anslagsposten 2013 jämfört med beror i huvudsak på att forskningsinsatser som tidigare finansierats över de geografiska anslagsposterna samlas under denna anslagspost (ca ). Vidare förs from 2013 () till för vissa forskningsprogram. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.3 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom UD m.fl. Europeiska utvecklingsfonden () FN:s ekonomiska och sociala verksamhet - Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet - Övrigt stöd till FN-relaterad verksamhet Multilaterala utvecklingsbanker, fonder och Multilaterala och internationella organisationer och fonder1 - Organisations- och temastöd - Konferenser, seminarier, utredningar och projekt och , icke länder1 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 1 De tre anslagsposterna är nya och ersätter anslagsposterna Internationella finansieringsinstitutioner, Europeiska utvecklingsfonden, Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet, Övrigt stöd till FN-relaterad verksamhet, Konflikthantering, Organisations- och temastöd och Ekonomiska program. Se vidare beskrivning av anslagsposterna i avsnitt 3.6 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.4 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 2010-2013 (UN WOMEN) FN:s flyktingkommissarie () för Palestinaflyktingar (UNRWA) mot brott och narkotika (UNODC) FN:s program för boende och bebyggelse (UN-HABITAT) FN:s samlade program mot hiv och aids () 1 Fr.o.m 2011 utbetalas bidrag till UNIDO från UO 24. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 3.6.1Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Nedan följer en beskrivning av respektive anslagspost i tabell 3.2 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Sida. Det övergripande målet för humanitära bistånd är att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet till förmån för nödlidande människor som har utsatts för eller står under hot att utsättas för väpnade konflikter, naturkatastrofer eller andra katastrofliknande förhållanden. Medlen på anslagsposten ska användas i enlighet med regeringens strategi för humanitärt bistånd genom Sida 20112014. Medlen allokeras genom olika humanitära genomförandekanaler för att nå nödlidande. En stor del går genom de omkring 1520 humanitära appeller och andra finansieringsplaner som samordnas av FN och som uttrycker humanitära behov i de största enskilda humanitära kriserna och katastroferna. Genomförare är humanitära FN- organ och humanitära civilsamhälles organisationer. En betydande del av anslagsposten går till Rödakorsrörelsens humanitära verksamhet, dels genom den internationella , dels genom det Svenska Röda Korset. Ytterligare en viktig genomförandekanal är enskilda humanitära organisationer som , Det norska flyktingrådet m.fl. Dessutom används en del av medlen på anslagsposten för humanitära insatser av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Arbetet med att bistå världens allra mest utsatta människor kommer att fördjupas , i takt med att de globala humanitära behoven väntas öka. Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för informations- och kommunikationsverksamhet. en översyn av strategin. SADEV presenterade på uppdrag av regeringen en rapport som utvärderar effekterna av informations- och kommunikationsverksamheten under hittillsvarande strategiperiod. Rekommendationerna i utvärderingen kommer att tas under beaktande i pågående översyn. Frågan om hur regeringens initiativ Öppna biståndet, inklusive transparensgarantin, tydligare ska integreras med informations- och kommunikationsverksamheten ska också tas under beaktande. Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Det civila samhället har en nyckelroll för fattigdomsminskning och en särskild betydelse för och potential att bidra till demokratisk utveckling och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i låg- och medelinkomstländerna. Därför genomförs en betydande del av bilaterala bistånd i samarbete med civilsamhälles organisationer. Stödet genom svenska organisationer i det civila samhället ökar 2013. Medlen ska användas i enlighet med regeringens strategi för stöd genom svenska organisationer i det civila samhället 20102014. Regeringens satsning för uppfyllandet av millennie utvecklingsmålen avseende barns och ungdomars hälsa som initierades 2011 kommer att fortsätta . Satsningen genomförs delvis under anslagsposten. Det övergripande målet för stödet är ett livskraftigt och pluralistiskt civilt samhälle i låg- och medelinkomstländer som bidrar effektivt, med ett rättighetsbaserat arbete, till minskad fattigdom i alla dess dimensioner. Svenska civilsamhällesorganisationer spelar en central roll genom stödet till och samverkan med partnerorganisationer i låg- och medelinkomst länder. Stödet ska inriktas på att stärka människors möjligheter att själva kunna utkräva sina rättigheter, påverka sina livsvillkor samt bidra till demokratisering och ökad respekt för människors rättigheter. Regeringen arbetar kontinuerligt med att utveckla formerna för samråd med det civila samhällets organisationer. En halvtidsöversyn av strategins genomförande ska genomföras . Statskontorets översyn av bl.a. ramavtals systemets ändamålsenlighet i förhållande till strategins genomförande kommer att utgöra ett av översynens underlag. Statskontorets rapport kommer att presenteras . Delar av verksamheten under anslagsposten innebär att några svenska civilsamhällesorganisationer vidareförmedlar biståndsmedel till andra organisationer. En översyn genomförs f.n. för att säkerställa att verksamheten har tillräckligt lagstöd (se avsnitt 3.5.5). Regional och bilaterala strategier för Det strategistyrda svenska biståndet under anslagsposten omfattar verksamhet i , , , , , och samt ett regionalt bistånd till med fokus på . Insatserna i , och syftar till att stärka demokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna samt att förbättra tillgången till och kvaliteten på samhällstjänster inom sociala sektorer som utbildning och hälsa. Med en särskild regionstrategi för vill regeringen bidra till en mer hållbar naturresurs- och samhällsplanering, stärkt respekt för de mänskliga rättigheterna och ökad regional integration. , , och är utfasningsländer där under ett övergångsskede, , bedriver s.k. selektivt samarbete med tonvikt på aktörs samverkan som biståndsform, i syfte att etablera bärkraftiga relationer bortom biståndet. Miljö och klimat samt demokrati och mänskliga rättigheter är centrala områden för det selektiva samarbetet med dessa länder. kommer fortsatt att verka för demokrati och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i , där de politiska förändringarna skapat nya förutsättningar för svenskt och internationellt bistånd. Ett flertal biståndsgivare, inklusive EU, planerar att utöka sin verksamhet i landet och nya givare kan tillkomma. Behoven är stora och den inhemska kapaciteten låg. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Det strategistyrda svenska biståndet under anslagsposten omfattar verksamhet i , och . Trots ekonomisk tillväxt i stora delar av lever fortfarande stora delar av befolkningarna i fattigdom. I har regionens mest långvariga konflikt ännu inte fått en fredlig lösning. Brott mot de mänskliga rättigheterna begås fortfarande av konfliktens parter och antalet internflyktingar beräknas uppgå till fyra miljoner. I delar av Central har av inbördeskrig lämnat efter sig samhällen med djupa sociala splittringar och svaga institutioner, där grov organiserad brottslighet fått fäste och kan verka i närmast total straffrihet.