prop · H0031d5 · 2012-09-20 00:00:00 — 5 Se SCB, Trender och prognoser 2011. 2012/13:1 BILAGA 4 Könsfördelningen har jämnats ut inom samtliga ämnesområden men den största ökningen har skett inom teknikvetenskap, där andelen kvinnor nästan har tiodubblats (se diagram 2.5). har andelen kvinnor av den forskande och undervisande personalen på universitet och högskolor ökat från till . Den vertikala uppdelningen består till viss del där andelen kvinnor är högst bland adjunkterna och lägst bland professorerna. Även om kvinnor bara utgör drygt en femtedel av professorerna har andelen ökat kraftigt under 2000-talet.6 Diagram 2.5 Doktorsexamina efter inriktning 19732010 Andel kvinnor, procent. Skillnaderna i utbildningsval mellan kvinnor och män har således blivit mindre men utbildningssystemet är trots det fortfarande tämligen könsuppdelat. Följden blir en könsuppdelad arbetsmarknad där många yrken domineras av en hög andel av antingen kvinnor eller män. Europeiska kommissionens s.k. IP-index visar att arbetsmarknaden i är något mer könsuppdelad än i EU som genomsnitt.7 En förklaring till den förhållandevis könsuppdelade arbetsmarknaden är det internationellt sett höga arbetskraftsdeltagandet för kvinnor. En betydande del av de tjänster som i utförs av kvinnor som avlönat marknadsarbete utförs i högre grad som oavlönat arbete i länder utanför . Det innebär att grupper av kvinnor som förvärvsarbetar i inte 6 Se 2012:8 R. 7 För en beskrivning se Europeiska kommisionen (2009), Gender segregation in the labour market. Root causes, implications and policy responses in the EU. deltar på arbetsmarknaden i lika stor utsträckning i andra länder.8 var kvinnor överrepresenterade i den kommunala sektorn, där de anställda utgjordes av kvinnor. I statlig sektor var fördelningen mellan könen jämn. I privat sektor arbetade 2011 mest män, av de anställda var män. Denna könsfördelning mellan sektorerna har varit i stort oförändrad sedan 2006.9 Tabell 2.1 Största yrkesgrupperna för kvinnor och män 2011 Totalt antal anställda och andel kvinnor och män i procent. Källa: , yrkesregistret. Kvinnor arbetar främst inom vård och omsorg samt utbildning (se tabell 2.1). Karaktäristiskt är även att kvinnor arbetar inom ett fåtal stora yrkesgrupper medan män jobbar i flera, men mindre yrkesgrupper. Den största yrkesgruppen för kvinnor omfattar nästan dubbelt så många personer som den största för män. Detta mönster förklaras dock delvis av att den officiella yrkesklassificeringen är uppdelad på ett större antal yrken för manligt dominerade yrken än för kvinnligt dominerade.10 Andelen kvinnor och män som arbetar i kvinnorespektive mansdominerade yrken har varit stabil under 2000- talet.11 8 Se vidare , A. (2008), KönssegregeringJämställt och könssegregerat. 9 SCB, arbetskraftsundersökningen () . 10 (2009) Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2008? 11 SCB, yrkesregistret. Det tar tid innan den förändring i kvinnors utbildningsval som redogjordes för ovan får fullt genomslag på arbetsmarknaden. Kvinnornas andel inom traditionellt manligt dominerade yrkesområden som kräver eftergymnasial utbildning har successivt ökat (se tabell 2.2). I många yrkesgrupper är män i majoritet i de äldre åldersgrupperna medan andelen kvinnor är betydligt högre bland de yngre. Tabell 2.2 Könsfördelning inom olika yrkeskategorier 2010 var av de sysselsatta männen företagare. Motsvarande siffra för kvinnor var ca 6 procent.12 Av alla företag drivs ca en fjärdedel av kvinnor. har andelen företag med kvinnor i ledningen ökat och startas en tredjedel av alla nya företag av kvinnor (se diagram 2.6). Kvinnors och mäns företagande är könsuppdelat på ungefär samma sätt som arbetsmarknaden i övrigt. Både kvinnor och män driver vanligtvis företag i tjänstesektorn men det finns en branschmässig uppdelning. Kvinnor är överrepresenterade inom kultur, nöje och fritid samt vård- och omsorgsbranscherna medan männen är överrepresenterade i transport- och byggbranschen.13 2012/13:1 BILAGA 4 Diagram 2.6 Andel kvinnor i ledningen på nystartade företag 19942010 Andel i procent och totalt antal nystartade företag. (höger axel) Källa: Tillväxtanalys. Studier visar att drivkrafterna för att starta företag är lika för kvinnor och män. Till exempel är tillgängligheten till eget kapital viktig för både kvinnor och män. Andra faktorer som påverkar är föräldrars erfarenhet av företagande samt förmögenhet men även konjunkturella förhållanden spelar roll. Dock har den förväntade inkomsten som egenföretagare mindre betydelse för kvinnor än för män. Att vara anställd inom den privata sektorn eller på en marknad som domineras av små företag ökar också chansen att starta eget.14 Mäns löner och förmögenheter är högre än kvinnors och män arbetar i större utsträckning än kvinnor i privat sektor. Båda dessa faktorer innebär bättre villkor för män jämfört med kvinnor att starta företag. Förutom att kvinnor och män arbetar i olika sektorer och yrken finns män i större utsträckning på högre befattningar eller chefsposter. 2010 var av alla chefer kvinnor. Det finns dock en positiv trend i andelen kvinnliga chefer. har andelen ökat . Könsfördelningen bland chefer skiljer sig mycket åt mellan olika sektorer (se tabell 2.3). Endast staten har en könsfördelning som ligger inom jämställdhetsintervallet (dvs. en 6040 fördelning). Andelen kvinnliga chefer är högst i och där har även den största ökningen skett . Lägst andel kvinnliga chefer 12 SCB, . 13 (2012), Kvinnors och mäns företagande fakta och statistik 2012. 14 , S. & A. Vejsiu (2009), Drivkrafter att starta företag: ett genusperspektiv, Ekonomisk Debatt, 2009:3. 2012/13:1 BILAGA 4 finns i privat sektor, men även där har en viss uppgång skett . Tabell 2.3 Andel chefer efter sektor 2010 Källa: , lönestrukturstatistik. Den ojämna fördelningen bland chefer är särskilt påtaglig på de allra högsta chefsposterna. Av de 230 börsföretagen15 har endast 11 stycken en kvinnlig VD. Mansdominansen i börsföretagens styrelser har minskat , men har stannat av (se diagram 2.7). Diagram 2.7 Andel kvinnor i börsföretagens styrelser 2000 Källa: Styrelser och Revisorer i 2012-2013. Det finns studier som visar på ett tydligt samband mellan ålder och chansen att nå chefspositioner. Kvinnor och män i åldern har samma chans till en chefsposition. Därefter ökar inte kvinnors möjligheter till befordran, utan chansen för en chefsposition ligger på en stabil nivå under hela yrkeslivet. För män däremot, ökar chansen till en chefsposition stadigt fram till åldern för att därefter avta. 15 Avser de företag som var registrerade på Stockholmsbörsen och som har sitt säte i . Föräldraskap verkar vara en bidragande orsak till mäns överrepresentation på chefspositioner. Att bli pappa tycks öka mäns möjligheter att bli chefer, medan att bli mamma inte nämnvärt påverkar kvinnors chefsmöjligheter vare sig positivt eller negativt.16 Även i en internationell jämförelse har låg andel kvinnor med toppositioner. Det finns studier som pekar på ett samband mellan generös familjepolitik och färre kvinnor i topppositioner.17 En förklaring kan vara att arbetsgivare i länder med generös familjepolitik förväntar sig att kvinnor ska göra längre förvärvsavbrott och detta påverkar kvinnors möjlighet att konkurrera. Detta kan också medföra att kvinnor inte får de mest attraktiva tjänsterna, och inte samma karriärmöjlighet eller vidareutbildning i företaget. I ett land med kort eller ingen lagstadgad föräldraledighet kommer det att vara mindre förväntad skillnad på hur sysselsatta män och kvinnor beter sig på arbetsmarknaden. Det är då lättare för karriärorienterade kvinnor att nå de högsta chefsposterna. Det kan dock vara värt att notera en annan skillnad: i är av kvinnorna () i toppositioner barnlösa, i är motsvarande siffra för kvinnor () 12 procent.18 2.2Kvinnors och mäns förvärvsarbete Sett ur ett internationellt perspektiv är arbetskraftsdeltagandet för kvinnor högt i . var det bara som hade högre kvinnligt arbetskraftsdeltagande inom . Kvinnornas arbetskraftsdeltagande ökade , som arbetskraftsdeltagandet i stort sett var oförändrat för män (se diagram 2.8).19 16 , M. & M. Gähler (2007), Kvinnors underrepresentation på chefspositioner en familjeangelägenhet? IFAU Rapport 2007:25. 17 Mandel, H. & A. Semyonov (2006), A welfare state paradox: State Intervention and womens employment opportunities in 22 countries. , 111 (6). 18 Hewlett, S. (2002), Executive women and the myth of having it all. 80 (4), och , M. & M. Henrekson (2004), Percieved career impedimentsa database. Womens Business research Institute. 19 Statistiken i detta avsnitt bygger på SCB:s och avser enligt internationell definition. Anledningen till att andra åldersgrupper används i vissa diagram är att det saknas längre tidsserier för åldersgruppen . stabiliserades kvinnornas arbetskraftsdeltagande, och har legat lägre än männens. Den finansiella krisen och 2009 innebar en liten nedgång i arbetskraftsdeltagandet för både kvinnor och män, men har det ökat för båda könen och är på högre nivåer än när regeringen tillträdde 2006. Krisen i början av 1990- talet innebar en betydligt större nedgång i arbetskraftsdeltagandet. Diagram 2.8 Arbetskraftsdeltagande 19702011 Andel av befolkningen , procent. 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 2000 2003 2006 2009 Källa: , . Arbetskraftsdeltagandet och skillnaden mellan kvinnor och män varierar dock över olika åldrar och grupper. Med undantag för gruppen så är arbetskraftsdeltagandet lägre för kvinnor än för män i alla åldrar. Skillnaden i arbetskraftsdeltagande är särskilt stor för kvinnor och män med små barn (se tabell 2.4). Kvinnor med små barn är den grupp som har ökat sitt arbetskraftsdeltagande mest . Även bland utrikes födda är skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetskraftsdeltagande påtaglig. Detta gäller i synnerhet i åldersgruppen . Det lägre arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor förklaras delvis av att kvinnor är sjuka (utanför arbetskraften) i större omfattning än män.20 Dessutom studerar kvinnor på heltid i större utsträckning, i synnerhet i åldern . Kvinnor är också i större utsträckning än män 20 Sjuka omfattar personer utanför arbetskraften (som inte uppfyller villkoren för att vara heltidsstuderande) och som angett att dom är sjuka (alt. betraktar sig som sjuk). Gruppen sjuk innefattar både korttidssjuka (mindre än ) men även långvarigt sjuka framåt eller mer, exempelvis förtidspensionärer av hälsoskäl och personer med sjukersättning som kommer gälla framåt. Gruppen sjuk omfattar inte personer som är intagna för vård utan endast de som vistas för vård i hemmet, hos anhöriga eller liknande. 2012/13:1 BILAGA 4 Olika deltagande i heltidsstudier förklarar av skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetskraftsdeltagande, medan ålderspension och sjukdom förklarar av skillnaden. Om hänsyn tas till dessa skillnader skulle det totala gapet i arbetskraftsdeltagandet på 2011 reduceras till ca 2 procentenheter.21 Tabell 2.4 Arbetskraftsdeltagande för olika grupper 2011 Andel av befolkningen , procent. -0,3 -2,8 -3,1 -1,5 -0,8 -0,5 -0,5 Källa: , . De sysselsatta kvinnorna arbetar färre timmar än männen. Andelen kvinnor som arbetar heltid har dock ökat trendmässigt . Den djupa ekonomiska nedgången 2008 har inte medfört någon varaktig nedgång i arbetstiden för vare sig män eller kvinnor och 2011 var andelen kvinnor som arbetade heltid på högre nivåer än (se diagram 2.9). var den genomsnittliga arbetstiden för sysselsatta män , vilket ska jämföras för kvinnor.22 En viktig förklaring till denna skillnad är att kvinnor, frivilligt eller ofrivilligt, arbetar deltid i större omfattning än män. arbetade av de sysselsatta kvinnorna deltid jämfört av männen.23 Den främsta anledningen till deltidsarbete för både kvinnor och män är att heltidsarbete saknas, . Därefter är den vanligaste orsaken () till att kvinnor arbetar deltid att ta hand om barn och andra 21 Egen beräkning utifrån SCB:s , . 22 Avser den arbetstid som personen skulle arbeta enligt överenskommelse. 23 Med deltid avses en överenskommen arbetstid om mindre än . 2012/13:1 BILAGA 4 Av männen var det som deltidsarbetade av den orsaken. Diagram 2.9 Andel av befolkningen 1970 2011 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 2000 2003 2006 2009 Anm: Heltid avses vanligen arbetad tid mer än . Källa: , . För kvinnor är det tydligt att arbetstiden minskar om de har barn och är sammanboende och ökar om de har barn och är ensamstående. Männens arbetstid påverkas inte i samma utsträckning av dessa faktorer (se tabell 2.5). har dock arbetstiden för kvinnor ökat med , och för kvinnor med barn är ökningen ännu större. Det innebär att skillnaden i arbetstid mellan könen har minskat och i synnerhet för personer med barn. Tabell 2.5 Arbetstid för sysselsatta 2011 därav m. b. under 7 år -0,4 därav m. b. under 7 år Anm.: Avser de arbetstimmar som en person arbetar under referensveckan. Källa: , . Det är välbelagt att kvinnor utför mer hemarbete än män. Den ojämställda fördelningen av hushållsarbetet är ett av skälen till kvinnors lägre arbetskraftsdeltagande och lägre medelarbetstid. De som endast arbetar oavlönat räknas inte till arbetskraften och har därför ingen arbetsinkomst eller därtill följande förmåner, men bidrar till såväl hushållens som samhällets välfärd i stort. Utslaget på alla i åldersgruppen och över veckans lägger kvinnor ca på förvärvsarbete, att jämföra med för män enligt tidsanvändningsundersökningen 2010/11.24 Kvinnor lägger nära på oavlönat hemarbete att jämföra med för män. Sammantaget innebär detta att kvinnor och män arbetar ungefär lika mycket, något , när avlönat och oavlönat arbete räknas samman. Kvinnor har ökat förvärvsarbetstiden med /91. Män har minskat förvärvsarbetstiden med . /91 har kvinnor minskat sitt obetalda hemarbete med mer än , medan män åtminstone ägnar lika mycket tid åt det som . Sammantaget innebär det att tidsanvändningen utvecklas i jämställd riktning. Det är främst kvinnors förändrade tidsanvändning som bidrar till detta. En uppdelning av befolkningen i olika grupper visar på stora skillnader beroende på livssituation. Den största förändringen sedan 1990- talet återfinns bland småbarnsmammorna som har minskat sitt hemarbete (se tabell 2.6). av dessa har ersatts med förvärvsarbete. Mammornas minskade tid i hemarbete har till viss del kompenserats av att småbarnspapporna har ökat sin tid i hemarbete . Resultaten från tidsanvändningsstudien indikerar att fördelningen av hemarbete i barnfamiljer har blivit mer jämställd. 24 Tidsanvändningsundersökningar har genomförts 1990/91, 2000/01 och 2010/11. Undersökningen bygger på tidsdagböcker där ca 3 300 personer i åldern beskrivit sina aktiviteter under vardag och helg. Uppgifterna här avser personer räknat i genomsnitt över veckans . Tabell 2.6 Genomsnittlig tid för hemarbete 2010/11 Timmar och minuter, förändring /91. föräldrar (barn min. (barn min. Anm: Fet text anger att förändringen är statistiskt signifikant. Källa: , tidsanvändningsundersökningen 2010/11. Kvinnor förvärvsarbetar mindre och är frånvarande från arbetet i större utsträckning, särskilt när det finns barn i hushållet. Detta kan delvis förklaras av ekonomiska argument. När hushållen överväger om de ska arbeta mer eller mindre ser de sannolikt till hur mycket mer eller mindre pengar de kommer att få i plånboken. I ett hushåll med sammanboende är det sannolikt att många tar hänsyn till vem som tjänar mest, eller förlorar minst, på att förändra sin arbetstid. I tabell 2.7 visas hur mycket arbetsinkomsten räknat i kronor förändras vid en ökning av arbetstiden med en timme.25 Eftersom män i genomsnitt har högre löner förändras hushållens inkomster mer då mannen ändrar sin arbetstid. Det kostar alltså hushållen mer att mannen går ner i arbetstid än om kvinnan gör det. Man kan därför konstatera att löneskillnader bidrar till att upprätthålla en arbetsfördelning, där kvinnan arbetar mer i hemmet och mannen mer på den öppna arbetsmarknaden. 25 Arbetsinkomsten har räknats om till heltid och därefter dividerats med en antagen årsarbetstid på . 2012/13:1 BILAGA 4 Tabell 2.7 Utbyte av ökat arbetsutbud för olika hushållstyper 2012 Förändring av arbetsinkomsten i kronor vid en ökning av arbetsutbudet med , . Källor: och egna beräkningar. Att kvinnor förvärvsarbetar mindre kan också förklaras av normer, traditioner och könsroller. Det finns studier som visar att kvinnor i par där båda arbetar heltid utför lika mycket hemarbete som kvinnor i par där kvinnorna arbetar deltid och männen heltid.26 Trots att har en arbetsmarknad där förutsättningarna för både kvinnors och mäns deltagande är relativt goda står många utanför arbetsmarknaden. Det gäller exempelvis en del arbetslösa, sjukskrivna och personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Många arbetar inte heller i den utsträckning de skulle önska. Räknat i helårsekvivalenter27 fick av den arbetsföra befolkningen sin försörjning från sociala ersättningar 2011. Jämfört med 2006 är detta dock en minskning med . Kvinnor erhåller ohälsorelaterade ersättningar i större utsträckning än män, medan män i något större omfattning uppbär arbetslöshetsrelaterade ersättningar (se tabell 2.8). 26 , K. (2008), Happy Hour. Studies on well-being and time spent on paid and unpaid work. Avhandling no 74. 27 Med helårsekvivalenter avses det antal individer som skulle kunna försörjas under med full ersättning. Exempelvis blir två personer, som varit heltidsarbetslösa var, tillsammans en helårsekvivalent. 2012/13:1 BILAGA 4 Tabell 2.8 Antal helårsekvivalenter som försörjs med sociala ersättningar och bidrag 2011 Antal helårsekvivalenter (HE) och andel kvinnor och män i procent. Kvinnor är sjukfrånvarande (både med sjukpenning och med sjuk- och aktivitetsersättning) i större utsträckning än män. Antalet kvinnor som får sin försörjning från sjukdomsrelaterade förmåner minskar dock stadigt. Räknat i helårsekvivalenter har antalet sjukskrivna kvinnor minskat med drygt 117 000 . Antalet kvinnor med sjukpenning har varit större än antalet män (se diagram 2.10).28 ökade sjukfrånvaron, i synnerhet långtidssjukfrånvaron, för både kvinnor och män. Därefter har antalet mottagare av sjukpenning minskat kontinuerligt då det skett en liten uppgång för båda könen. Vad gäller sjuk- och aktivitetsersättning har antalet helårsekvivalenter minskat stort för både kvinnor och män (se tabell 2.8). Antalet nybeviljanden har länge legat högre för kvinnor än män, men har andelen minskat kontinuerligt för båda könen (se diagram 2.10). Även skillnaden mellan könen har minskat och hade 2010 försvunnit helt. Eftersom nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättning varit högre för kvinnor än män är det fler kvinnor än män som har rätt till ersättning. Det kommer att dröja innan det nya nybeviljandemönstret för kvinnor och män återspeglas i antalet helårsekvivalenter med sjuk- och aktivitetsersättning. Diagram 2.10 Sjukpenningtalet och antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar 19942011 Antal sjukpenningdagar per försäkrad samt antal nybeviljande sjuk- och aktivitetsersättning (SA) per 1000 försäkrade, . Nybeviljad SA- Kvinnor (höger axel) Nybeviljad SA- Män (höger axel) Den minskade sjukfrånvaron är troligtvis ett resultat av ett flertal samverkande faktorer, såsom genomförda reformer och förändrade normer i samhället kring att vara sjukskriven.29 Kvinnor är dock fortfarande sjukfrånvarande i större utsträckning än män. Kvinnors historiskt sett ökade sjukfrånvaro kan inte förklaras av ökade könsskillnader i självskattad hälsa eller av försämrad arbetsmiljö.30 Att kvinnor är sjukfrånvarande i större utsträckning än män är inte unikt för utan gäller även för andra länder, i synnerhet i länder med hög kvinnlig sysselsättningsgrad som och . Eventuellt kan den ökade sjukfrånvaron för kvinnor ha ett samband med den ökande andelen kvinnor som arbetar heltid. Forskning visar att förekomsten av barn i hushållet är förknippad med högre sjukfrånvaro för förvärvsarbetande kvinnor, men inte för förvärvsarbetande män. efter första barnets födelse är kvinnors sjukfrånvaro dubbelt så hög som mäns. Denna skillnad består dessutom upp till efter födseln (se diagram 2.11).31 28 Antal utbetalda dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning och rehabiliteringsersättning relaterat till antal registrerade försäkrade (befolkningen) . är omräknade till nettodagar, t.ex. med halv ersättning blir . 29 Se Rapport 2011:1 från ekonomiska avdelning. 30 Angelov N., m.fl. (2011), Kvinnors och mäns sjukfrånvaro, IFAU Rapport 2011:2. N., m.fl. (2011), Kvinnors och mäns sjukfrånvaro, IFAU Rapport 2011:2. Diagram 2.11 Sjukdagar för kvinnor och män som fick sitt första barn 1995 Sjukdagar år efter barnets födelse. Källa: utvärdering, Rapport Frånvaro från arbete har inte bara en direkt effekt på inkomsten utan även en indirekt effekt via lönebildningen. Resultat från forskningslitteraturen visar att lönen påverkas negativt i samband med sjukfrånvaro och att den negativa effekten är större för män än kvinnor. Att mäns löneinkomster påverkas mer av frånvaro brukar förklaras med att arbetsgivare inte förväntar sig att män ska vara borta. Enligt denna förklaringsmodell är kvinnornas löner lägre redan innan de är frånvarande eftersom de förväntas vara det medan männen löner påverkas negativt först när de är borta.32 Arbetslöshet drabbar kvinnor och män på olika sätt. Män arbetar i större utsträckning i sektorer som är mer konjunkturkänsliga och tenderar att drabbas hårdare av en ekonomisk nedgång än kvinnor.33 Detta var också vad som hände när den ekonomiska krisen inleddes . Uppgången i arbetslöshet var då betydligt större för män än kvinnor. Att uppgången var lägre för kvinnor beror bl.a. på att regeringen tillförde kommunsektorn, där många kvinnor är anställda, temporära pengar. har arbetslösheten minskat för både kvinnor och män och var 2011 ungefär lika hög för båda könen. 32 Hesselius, P. (2005), Sickness absence and subsequent wages. Economic Studies 82, . 33 Se exempelvis Wilkins, R. & M. Wooden (2011), Gender Differences in Rates of : Why Are Men to Lose Their ? 2012/13:1 BILAGA 4 Diagram 2.12 Arbetslöshet 19872011 Andel av arbetskraften , procent. Källa: , . Kvinnor är mer deltidsarbetslösa än män. Det finns stora grupper av kvinnor som arbetar deltid på ofrivillig grund och därmed har önskemål om att gå upp i arbetstid (se undersysselsatta i tabell 2.9). Studier visar att en stor majoritet av de undersysselsatta vill arbeta fler timmar hos nuvarande arbetsgivare. Deltidsarbetslöshet tycks dock fungera som ett steg på vägen mot heltidsarbete. har i genomsnitt ca 15 av de deltidsarbetslösa övergått till heltidsarbete efter ett kvartal.34 Tabell 2.9 Arbetslöshet i olika grupper 2011 Andel av arbetskraften i procent, . -0,3 -0,4 -0,4 Källa: , . 34 Ek, S. & B. (2011), Deltidsarbetslöshet och arbetslöshetsförsäkring i , bilaga 10 till (SOU 2011:11). 2012/13:1 BILAGA 4 Bland kvinnor har andelen undersysselsatta minskat något . För män har andelen ökat. Kvinnor med små barn har betydligt högre arbetslöshet än män med små barn. Arbetslösheten är även hög bland ungdomar, utrikes födda och personer med endast förgymnasial utbildning, detta gäller för både kvinnor och män. Många yrken på den svenska arbetsmarknaden är antingen mans- eller kvinnodominerade. Generellt sett har de mansdominerade yrkena en högre medellön än de kvinnodominerade. Kvinnor har i vissa fall lägre lön än män även inom en och samma yrkesgrupp. Bland exempelvis nyexaminerade civilingenjörer är kvinnornas lön lägre än männens.35 I detta avsnitt redogörs för kvinnors genomsnittliga månadslön36 i relation till männens. Inkomsten från arbete påverkas dock inte bara av hur hög den avtalade månadslönen är utan även av individens arbetstid, frånvaro och eventuell övertidsersättning.