prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — Kammarkollegiets upphandlingsstöd har också en mycket viktig uppgift att fylla på området genom att sprida kunskap om korruption i offentlig upphandling och stödja upphandlande myndigheter och enheter samt leverantörer i sitt arbete med offentlig upphandling. Kammarkollegiets upphandlingsstöd har som ett led i detta publicerat en vägledning, Att förebygga korruption i offentlig upphandling 2011:11, på sin webbplats. Vidare tas frågan om sunda förfaranden upp i förslagen till de nya upphandlingsdirektiven och i två nya artiklar har det föreslagits att intressekonflikter under genomförandet av upphandlingsförfaranden och försäkran om att anbudssökanden inte kommer att påverka upphandlingsprocessen otillbörligt ska regleras. Bestickning, favorisering och andra konkurrenshämmande beteenden är kriminaliserade eller omfattas av medlemsstaternas konkurrenslagstiftningar. Sådana beteenden strider också mot de grundläggande principerna om all offentlig upphandling och är föremål för effektiva rättsmedel. Regeringen anser att ett fortsatt engagemang för bekämpning av korruption är viktigt. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Sammanfattningsvis är regeringen mycket aktiv i arbetet för en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling. Utvecklingen på området kommer att kräva att arbetet med att förbättra tillämpningen och kunskapen om upphandlingsregelverket fortsätter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området Statliga arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, arbets- och anställningsvillkor i offentlig anställning, statlig arbetsrätt och kompetensförsörjning. I området ingår bl.a. frågor om arbetsmiljö och hälsa, etnisk och kulturell mångfald, värdegrundsarbete samt jämställdhet inom staten. Till området hör , för utveckling i staten (), () samt följande nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området, , Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, Offentliga sektorns särskilda nämnd, i vissa trygghetsfrågor, samt en kollektivavtalsstiftelse. Regeringen beslutade att ska avvecklas (dnr S2012/4207/). Finansieringen av avvecklingskostnader framgår av avsnitt 3 Statlig förvaltningspolitik. Målet för området Statliga arbetsgivarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Att de statsanställda avspeglar befolkningens sammansätt- ning har betydelse för legitimiteten och allmänhetens förtroende för den statliga förvaltningen. Ett respektfullt och värdigt bemötande av allmänheten har också betydelse för förtroendet. Följande delmål har satts upp för de statliga arbetsgivarna. -Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. -Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. -Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. -Den etniska och kulturella mångfalden bland anställda i staten ska öka på alla nivåer. -Arbetsmiljön i staten ska vara god. -De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. För att följa upp utvecklingen inom verksamhetsområdet i förhållande till målen används i huvudsak följande indikatorer: -myndigheternas arbete med kompetensförsörjningen, -personalförsörjningsläget i staten, -utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, -andelen kvinnor på ledande befattningar i staten, -löneskillnaden mellan kvinnor och män i staten, 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 -andelen anställda med utländsk bakgrund på olika nivåer i staten, -den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten, ett mindre antal myndigheter än i underlagen . Någon systematisk genomgång av myndig- -utvecklingen av nybeviljade sjukpensioner i heternas redovisning av kompetensförsörjningen -årets arbetsmiljöundersökning (genomförs ). var drygt 239 000 personer anställda i den statliga sektorn vilket motsvarar av samtliga sysselsatta på den svenska arbetsmarknaden. I bilagan utveckling ges en övergripande redovisning av personalstrukturen m.m. inom staten. En strategisk kompetensförsörjning i staten För att regeringen ska kunna följa upp kompetensförsörjningen i staten redovisar myndigheterna de åtgärder som vidtagits i syfte att säkerställa att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. för utveckling i staten () redovisade till regeringen (dnr S2012/1771/) behov av samlade stödinsatser för kompetensförsörjningen i statsförvaltningen. Den samlade bilden är att det finns en stor variation i hur systematiskt myndigheterna arbetar med frågan om sin strategiska kompetensförsörjning. I de underlag som togs fram utifrån bl.a. myndigheternas årsredovisningar inför myndighetsdialogerna ges de arbetsgivarpolitiska frågorna generellt sett motsvarande uppmärksamhet som inför myndighetsdialogerna 2011. I underlagen ges kompetensförsörjningsfrågorna en tydlig koppling till verksamheten. Frågor om jämställdhet, arbetsmiljö (sjukfrånvaro) och kompetensförsörjningen vid myndigheterna hör till de mest förekommande delarna som tas upp i underlagen. Även frågor om mångfald respektive chefs- och ledarskap tas upp. Jämfört förekommer värdegrundsfrågor i allt större utsträckning. För några enstaka myndigheter tas frågor om våld och hot upp. En bedömning av hur myndigheten tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar förekommer men för i respektive årsredovisning har inte genomförts. En samordnad statlig arbetsgivarpolitik Den statliga arbetsgivarpolitiken utvecklas genom samverkan mellan medlemmar och samordnas av . Verket svarar också för information, rådgivning och utbildning i arbetsgivarfrågor. Alla statliga myndigheter som har arbetsgivaransvar är medlemmar i . Enligt årsredovisningen företräder 26 icke-obligatoriska medlemmar med anknytning till det statliga området. Därutöver har serviceavtal med och dess myndigheter samt ger service till vissa nordiska myndigheter, sammanlagt åtta arbetsgivare. är en avgiftsfinansierad myndighet vars verksamhet finansieras av medlemsavgifter. Medlemsavgiften är f.n. av respektive medlems bruttolönesumma. Nuvarande Ramavtal om löner m.m. för arbetstagare inom det statliga avtalsområdet gäller tills vidare2 med akademikers centralorganisation (Saco-S). Avtalen med Facket för Service och Kommunikation () och med förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna (OFR/S,P och O) gäller t.o.m. . och ingången av 2012 har årets avtalsrörelse förberetts. beslutade om en handlingsplan för att förverkliga den strategi för den statliga arbetsgivarpolitiken som Arbetsgivarkollegiets årsmöte beslutade . Planen tar upp ett antal prioriterade aktiviteter som arbetsgivarna gemensamt ska starta och driva och som i de flesta fall också ska pågå . Den årliga Medlemsbarometern, där målgruppen är kontaktpersoner hos medlemmarna, visar att av dessa har en ganska eller mycket positiv uppfattning i stort om som helhet (svarsfrekvens ). Resultatet ligger i nivå med undersökningen avseende 2010 (svarsfrekvens ). Flera av verkets insatser visar på en förbättring, men i några fall också på en försämring. har genomfört en chefsbarometer, riktad till medlemmarnas chefer. Undersökningen visar att av dessa har en ganska eller mycket positiv uppfattning i stort om som helhet, att jämföra . Svarsfrekvensen var , att jämföra 2010. Barometrarna visar på fortsatt goda resultat det finns både positiva och negativa utfall i förhållande till utfallet där de positiva dominerar. SPV redovisar den så kallade aktualiseringsgraden som ett mått på kvaliteten i matrikelregistret. Aktualiseringsgraden beskriver andelen personer för vilka anställningsuppgifterna är korrekta och uppdaterade. Samtliga anställningsuppgifter ska vara korrekta och uppdaterade , dock är kravet att de är det senast vid pensionsavgången. Det har skett en kraftsamling då aktualiseringsgraden uppgick till att jämföra med 2011 då aktualiseringsgraden uppgick till . Tabell 5.1 Utveckling av aktualiseringsgrad Driftskostnaderna jämförs med tjänstepensionsföretaget . Det har skett en positiv utveckling men det är ett trubbigt instrument, vilket SPV också har redogjort för i sina årsredovisningar. När det gäller säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar genomförs en stickprovskontroll. Målet är att alla utbetalningar till ska vara korrekta vid 90 procents konfidensintervall. Mätningen sker genom ett slumpmässigt urval av samtliga nya 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och förändrade utbetalningar. , att jämföra med 1,07 För mycket utbetald pension redovisas varav den andel som SPV råder över ligger i nivå med vad som gäller snittet . Resultatet av den årliga kontrollen av vissa ut- inkomstuppgifter framgår av tabell 5.2. Tabell 5.2 Kontrollerade förmåner och återkrävda belopp Pensionsinformation, kundnöjdhet och samverkan har pensionsinformationen stått i centrum. Både mängden och kvaliteten på den information som SPV levererar till har förbättrats. Verktyg har utvecklats för att möjliggöra för SPV att ge pensionsprognoser direkt när kunder frågar. har ett samlat besked för hela den statliga tjänstepensionen, dvs. inklusive den individuella ålderspensionen tillsammans med besked om den kompletterande ålderspensionen (Kåpan) skickats ut. En kund- och kanalstrategi har beslutats . Strategin ska vara ett underlag när SPV prioriterar hur och var SPV ska möta kunderna för att uppnå målen med kundmötet. SPV gör mätningar av hur nöjda kunderna är med de tjänster och den service som verket står för. Den övergripande nöjdheten bland arbetsgivarna uppgick till 81 på en 100- gradig skala, att jämföra med 76 . Nöjdheten bland de statligt anställda har minskat och uppgår till 53, att jämföra med 61 . Nöjdheten bland pensionärer har minskat och uppgår till 69, att jämföra med 74 . Svarsfrekvensen är högre för samtliga tre grupper jämfört med ; dock med fortsatt låg svarsfrekvens, , för de statligt anställda. har den myndighetssamverkan som sker inom fortsatt att 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Ytterligare åtgärder genomförs för en mer strategisk samverkan för att i ökad utsträckning dela på gemensamma resurser. Verksamheten inom området Statlig pensionsverksamhet m.m. står för drygt två tredjedelar av SPV:s omsättning. Verksamheten ska bedrivas med full kostnadstäckning. Verksamhetsutfallet blev ett överskott på , främst på grund av minskade personalkostnader, bl.a. vid svårigheter att rekrytera itkompetens vilket bidragit till att en del utvecklingsarbete har senarelagts. I syfte att underlätta de administrativa processer som myndigheterna ska hantera i samband med tjänstepensioneringar kan SPV erbjuda en enklare pensionshantering för de myndigheter som efterfrågar detta. Denna verksamhet har utvecklats ytterligare till att omfatta 120 arbetsgivare (96 arbetsgivare 2010 och åtta arbetsgivare 2009), varav 80 i samverkan med Kammarkollegiet. Drygt 50 000 arbetstagare omfattas av denna tjänst vilket är en knapp fördubbling jämfört med . Verksamhetsutfallet för området Inomstatliga pensionsuppdrag blev ett överskott på . Utgående balanserat resultat, dvs. myndighetskapitalet, uppgår till minus . Detta är en relativt ny verksamhetsgren som ska bedrivas med full kostnadstäckning. Årets underskott är en följd av fortsatta utvecklingskostnader för att kunna hantera större volymer kommande år. SPV beräknar att full kostnadstäckning ska vara uppnådd 2012. Regeringen fastställde i beslut (dnr S2011/54/) affärsstrategi avseende verksamhetsområdet på uppdrag. Beslutet innebär att de principer som SPV föreslog ska utgöra grunden för SPV:s fortsatta verksamhet inom detta område. Ungefär en tredjedel av SPV:s omsättning hänför sig 4 Samverkande myndigheter: SPV, , , i , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. har deltagit i vissa aktiviteter. till denna verksamhet. Målet för verksamheten är att generera ett verksamhetsutfall, exklusive ränteintäkter avseende balanserade vinstmedel, som motsvarar av verksamhetens intäkter. Områdets ekonomiska resultat 2011 bidrar till att det långsiktiga målet på nås för . SPV hanterar den statliga försäkringsmodellen. Genom försäkringsmodellen betalar myndigheter och andra berörda arbetsgivare de försäkringsmässiga kostnaderna för statliga tjänstepensionsförmåner m.m., antingen genom att betala eller genom att redovisa pensionsutfästelser som en pensionsskuld. har den fiktiva försäkringsrörelsen, som ingår i försäkringsmodellen, uppvisat negativa resultat, och den ekonomiska ställningen har försämrats. var resultatet -3 , och den totala kollektiva konsolideringsgraden, dvs. tillgångar i förhållande till skulder, uppgick vid utgången av året till . Nedgången har varit störst i sparrörelsen, där ålderspensioner ingår. har sparrörelsens konsolideringsgrad sjunkit från till . uppvisade rörelsen tillfälligt ett positivt resultat, vilket dock främst förklaras av att prisbasbeloppet, som används för att indexera de statliga tjänstepensionerna, sänktes . De negativa resultaten för försäkringsrörelsen beror till stor del på att pensionsskulden har ökat till följd av ändringar i de försäkringstekniska antagandena. Framför allt har de sjunkande räntenivåerna för långa realobligationer medfört att diskonteringsräntan, den s.k. grundräntan, successivt har behövt sänkas, vilket inneburit att pensionsskulden skrivits upp. Räntan sänktes 2011 från till . SPV har uppmärksammat att den nuvarande avkastningsmodellen, där den fiktiva avkastningen beräknas med utgångspunkt i marknadsräntan för tioåriga statsobligationer, saknar mekanism för att värdera om tillgångssidan när ränteläget ändras. Det är således endast skuldsidan som påverkas. Sänkta räntor innebär att pensionsskulden ökar, och om tillgångssidan är oförändrad betyder det att konsolideringsgraden sjunker när räntan sänks. På motsvarande sätt leder ökade räntor till att konsolideringsgraden ökar. Eftersom konsolideringsgraden påverkar premieuttaget riskerar därmed den nuvarande avkastningsmodellen att leda till instabila . SPV:s mål är att premierna ska vara stabila mellan åren. Jämna premienivåer med goda planeringsförutsättningar för myndigheterna var även syftet med att regeringen beslutade att avkastningen skulle knytas till den 10-åriga statsobligationsräntan i stället för en fiktiv portfölj med aktier och obligationer. SPV har mot denna bakgrund hemställt om en justering i försäkringsmodellen. Regeringen beslutade i enlighet med SPV:s hemställan (dnr S2011/10756/) om en justering i försäkringsmodellen för statens avtalsförsäkringar. Beslutet innebär att posten pensionsfordran på statsverket i SPV:s balansräkning löpande justeras lika mycket som pensionsskulden vid ändrad bruttoränta i skuldgrunderna. Beslutet innebär vidare att posten pensionsfordran på statsverket ska ändras så att sparrörelsens konsolideringsgrad per uppgår till före den årliga indexeringen med prisbasbeloppet. för utveckling i staten () har verksamheten organiserats i fyra verksamhetsområden samt övrig löpande verksamhet enligt myndighetens instruktion. Inom verksamhetsområdet har tillhandahållit EU-utbildningar i form av såväl öppna som skräddarsydda utbildningar. Nya utbildningar har erbjudits för att möta aktuella behov i och hos statsförvaltningen i övrigt. Efterfrågan på öppna utbildningar inom EU-området minskade , vilket bidragit till en negativ utveckling av den totala volymen . Jämfört med 2010 handlar det i stort sett om en halvering av antalet utbildningstillfällen och utbildningsdagar. ökade intresset för skräddarsydda utbildningar, där antalet utbildningsdagar ökade med . Av antalet utbildningsdagar som levererade uppgick andelen till till . Motsvarande siffra var . Beroende på färre antal genomförda utbildningsdagar och något färre nyutvecklade utbildningar har kostnaderna för verksamhetsområdet minskat 2011. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 sänkts med , medan har ökat avgiftsintäkterna med . Omläggningen i finansieringsform har inneburit att själva genomförandet av EU-utbildningar i princip varit helt avgiftsfinansierat. har även utvecklat och genomfört förberedande utbildningar, erbjudit övrigt relevant stöd samt effektiviserat träningen inför den uttagningsprocess som ger svenska medborgare möjlighet att söka fast tjänst i EU:s institutioner. Statistik från Personel Selection Office (EPSO) visar att 489 svenskar skrev det inledande datorbaserade testet för handläggare, av vilka 33 gick vidare till processens nästa steg. Av dessa fick kontakt med 23 och erbjöd dem träning inför den fortsatta uttagningsprocessen. Regeringen har gjort bedömningen att kunskaperna om EU:s institutioner som arbetsgivare och information om hur rekryteringen går till när det gäller fasta tjänster inom dessa, behöver förstärkas i . För att uppnå detta erhåller från och med särskilda medel inom utgiftsområde 1 för att bedriva verksamhet som kan leda till att fler svenska medborgare söker tjänst inom EU:s institutioner. Verksamhetsområdet etos en god förvaltningskultur utgörs i huvudsak av ett regeringsuppdrag som utgår från den gemensamma värdegrunden för de statsanställda. har kommunicerat och erbjudit ett flertal insatser som stöd för uppsatta prestationsmål. har tillgängliggjort allt stöd för Offentligt etos via myndighetens hemsida, men även i direktkontakt med myndigheterna. Stöd har erbjudits på tre nivåer förvaltningsgemensam nivå, myndighetsnivå och individnivå. På den förvaltningsgemensamma nivån har genomfört och publicerat en studie om statstjänstemannarollen I statens tjänst en roll med många bottnar. På myndighets- och individnivå har bl.a. utvecklat och lanserat tre webbutbildningar. har totalt 7 384 chefer och medarbetare i statsförvaltningen deltagit i olika aktiviteter kring offentligt etos, en markant ökning jämfört med då 1 575 chefer och medarbetare deltog i någon aktivitet. Antalet deltagande chefer var 1 2011, jämfört med 2010. Till verksamhetsområdet har även 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 förlagt uppgiften att samordna arbetet med Nätverket mot korruption, mutor och jäv. uppgift består i att bl.a. omvärldsbevaka sakområdet, lämna konsultativt stöd till myndigheterna samt att sammankalla nätverket, vilket har skett två gånger . En ökad uppslutning i nätverket kan konstateras. Antalet deltagare var 2011 totalt 137, jämfört med 34 föregående år. Verksamhetsområdet på jobbet utgörs av ett regeringsuppdrag (IJ2010/694/JÄM) till att stödja statsförvaltningen i arbetet med att förebygga och hantera situationer där statsanställda köper sex, konsumerar pornografi m.m. i samband med tjänst och tjänsteresor. har fokus legat på att organisera och bemanna uppdraget samt att säkerställa tillgången till nödvändig sakkunskap. Bland annat har ett projektråd etablerats i vilket fem experter från olika sakområden ingår. har två nätverksträffar genomförts med 43 deltagare från 20 myndigheter respektive 40 deltagare från 29 myndigheter. Vidare har två skrifter tagits fram och två öppna seminarier arrangerats. Vid det första seminariet deltog 15 personer från 9 myndigheter och vid det andra seminariet deltog 10 personer från sammanlagt 7 myndigheter. Verksamhetsområdet karriärutveckling utgörs av ett regeringsuppdrag och är en del av regeringens satsning på särskilda jämställdhetsåtgärder. har ett nätverk upprättats, en webbutbildning lanserats och information har bl.a. tillgängliggjorts via myndighetens hemsida. Utöver detta har också ett verktyg för strategisk chefs- och expertanalys tagits fram. Totalt har 42 personer representerande 31 myndigheter deltagit i de aktiviteter erbjudit . Rapport om behov av samlade stödinsater m.m. har också utfört insatser av mindre omfattning för arbetet med att stödja statsförvaltningens strategiska kompetensförsörjning. Det är bl.a. insatser avseende internationell samverkan, stöd till ledarutveckling i statsförvaltningen, rapportering om statsförvaltningens behov av samlade stödinsatser inom kompetensförsörjningsområdet samt framtagande av utbildning för att förebygga felaktiga utbetalningar. avgiftsintäkter ökade 2011 med . Intäkterna härleds till övervägande del till verksamhetsområdena Europakompetens och Offentligt etos en god förvaltningskultur. En föredömlig och attraktiv arbetsgivare Det är angeläget att de statliga arbetsgivarna arbetar strategiskt med sin kompetensförsörjning. De bör fortsätta utveckla formerna för att marknadsföra staten som en attraktiv arbetsgivare. Detta kan ske enskilt eller i samverkan, bl.a. genom (se vidare prop. 2009/10:175 s. 121 f.). har beslutat verksamhetsmål för kansliet 2011. Målet att av medlemmar ska anse att kansliet ger ett bra stöd för ökad kunskap om hur staten uppfattas som arbetsgivare uppnåddes. Enligt Medlems- och Chefsbarometern var utfallet bland kontaktpersonerna respektive myndighetscheferna. och genomför en konjunkturbarometer för den statliga sektorn i vilken numera samtliga medlemmar hos ingår. Av medlemmarna svarade på Konjunkturbarometern vilket motsvarar av de anställda hos medlemmar. Trots en försämring av svarsfrekvensen jämfört med undersökningen , då av medlemmarna svarade, omfattar barometern fler av de anställda (av de anställda i undersökningen ). Barometern visar att sysselsättningen ökat . Prognosen visar att andelen som tror på fler årsarbetare är större än den andel som tror på färre. Bristen på lämpliga sökanden vid rekryteringar har för fortsatt att minska. Trots att konjunkturen nu viker kvarstår bristen på en historiskt sett relativt hög nivå. Drygt hälften av medlemmar upplever fortfarande en brist på lämpliga sökanden. Vårens underökning visar dessutom att andelen medlemmar som anser att bristen påverkat verksamheten negativt har ökat. Vidare har bristen alltmer koncentrerats till it-området. Av de som hade brist på lämpliga sökanden var det i vårens undersökning som rapporterat brist Sannolikt är det inte brist på alla typer av it-kompetens eftersom andelen medlemmar som rapporterat övertalighet inom it-området ökat något. Andelen medlemmar som sagt upp personal och andelen som spår övertalighet ökar. Andelen medlemmar med omfattande pensionsavgångar minskar. Andelen medlemmar som anser att omfattande pensionsavgångar påverkar kompetensförsörjningen på ett positivt sätt () är större än andelen som anser att den påverkas negativt (). Av Konjunkturbarometern framgår också att personalomsättningen och övertidsuttaget väntas bli oförändrade hos en majoritet av medlemmarna. en kollektivavtalsstiftelse (benämns fortsättningsvis ) bildades av parterna på den statliga arbetsmarknaden i samband med att de enades om för statligt anställda. Stiftelsens uppgift är att administrera och genomföra de aktiviteter som uttrycks i avtalet. När en statsanställd blir uppsagd på grund av arbetsbrist ansvarar om möjligt förhindra att han eller hon blir arbetslös. Stiftelsens arbete är individanpassat och utgår från arbetslinjen. nöjdhetsundersökning visar att av myndighetsrepresentanterna, både fackliga företrädare och arbetsgivare, är nöjda med stiftelsens arbete. Kundnöjdheten uppgick till . Kännedomen om det statliga trygghetsavtalet har ökat från . har bjudit in arbetsgivare och fackliga representanter till seminarier, som ett led i att utveckla mötesplatser för kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Dessutom har information om och genomförts både som öppna informationsträffar och i samband med omställningsprojekt för specifika myndigheter. De olika aktiviteterna har resulterat i ett positivt resultat vad avser kännedomen om såväl som och ökat från till . Myndigheterna har genomfört färre omstruktureringar, vilket resulterat i det lägsta 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 anmäldes 2 111 personer till , jämfört med 2 520 personer 2010. Inflödet av de som lämnat en tidsbegränsad anställning var 2011, , i majoritet. Av de som anmäldes till var personer som lämnat en tidsbegränsad anställning, varav de flesta kom från universitets- och högskolesektorn.