prop · GZ03118 · 2012-03-27 00:00:00 — När det gäller avgifter på broarna i respektive har inte enhetlighet i avgiftsmässig bemärkelse uppnåtts. Av avtalen framgår att vid färd med personbil över bron i ska avgift erläggas medan personbilar inte behöver betala någon avgift vid passage av bron i . En sådan skillnad måste kunna motiveras utifrån trafikekonomiska överväganden, nämligen att avledningseffekten är mycket större i än i . Om så inte är fallet bör det ur den synvinkeln inte förekomma några skillnader. Det finns alltid en större acceptans för ekonomiska ingripanden eller interventioner om pålagorna delas lika av alla. Det skulle tala för en enhetlighet i avgiftssättningen oberoende av vilken nybyggd bro eller tunnel man råkar passera. Med en tillämpning av förespråkat enhetlighetskrav vid avgiftssättningen så bör avgiftsfinansierade broar och tunnlar utgöra en resultatmässig enhet där de samlade intäkterna från avgiftsuppbörden och de samlade utbetalningarna för räntor och amorteringar jämte uppbördskostnaderna samlas upp och redovisas. Vi har låtit göra en översiktlig studie hur finansieringen av transportinfrastrukturen är utformad i olika länder. Genomgången visar att transportinfrastrukturen i de studerade länderna alltjämt är ett område där staterna har en mycket aktiv roll både som ägare, operatörer och finansiärer av verksamheten. En förklaring kan vara att man genom sådana arrangemang velat försäkra sig om att stordriftsfördelar i verksamheterna tas tillvara och att resurser inte splittras på flera olika operatörer. En annan orsak har varit att det varit administrativt omständligt och tekniskt komplicerat samla in brukaravgifter av olika slag. På vägsidan har det också varit möjligt att finansiera de direkta kostnaderna för vägnätet under en uppbyggnadsfas med bränsle- och fordonsskatter av olika slag. Genomgående sker dock en förändring i många länder när det gäller finansieringen. Dels finns en ökande insikt att de externa effekterna av transporterna, som emissioner, trängsel och buller behöver prissättas i högre utsträckning . Dels är investeringsbehoven mycket stora i åldrande system där kapacitetstaken ofta nåtts i många storstadsområden. situation där många regeringar är ovilliga att höja skatter av politiska skäl, eller är förhindrade att ta på sig nya åtaganden av statsfinansiella skäl blir avgiftsfinansiering i olika former alltmer intressant i många länder. Vart fall på järnvägssidan är den avgiftsfinansierande andelen mycket låg i jämfört med många andra länder. I budgetpropositionen för framhölls att om kommuner eller regioner efter beslut av en betydande majoritet skulle göra framställan om att införa trängselavgifter som ett led i en bredare strategi för att komma till rätta med trafikens trängsel- och miljöproblem, kommer regeringen att bereda frågan. Enligt utredningens mening bör det, såsom det uttrycktes i ovan nämnda proposition, vara ett nödvändigt villkor att det ska finnas en betydande majoritet i de kommuner eller regioner som står bakom en framställan om införande av trängselskatter som ett led att komma till rätta med trafikens trängsel- och miljöproblem. I de fall trängselskatten även ges en uttalad finansierande roll bör läggas till att den majoritet som står bakom framställan också gör ett åtagande som är långsiktigt stabil. Det bör dock betonas att det inte är tillräckligt med en framställan om trängselskatt. Det krävs också att åtgärden är den mest effektiva för att nå åtgärdens primära syfte. När det gäller enhetlighet och effektivitet i tekniskt avseende i uppbörden av trängselskatter hänvisar vi till vad som anförts i frågan under föregående avsnitt om brukaravgifter. Med stöd av lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter får kommuner och landsting lämna bidrag till byggande av väg och järnväg som staten ansvarar för. Bestämmelsen innebär en möjlighet, men ingen skyldighet för kommunen att lämna bidrag till byggande av statlig väg och järnväg. Någon motsvarande bestämmelse avseende farleder för vilka staten ansvarar finns inte. Enligt gällande regleringsbrev för får verket tidigarelägga byggandet av allmänna vägar och investeringar i järnvägsanläggningar där förskottering (lån) sker från kommuner, landsting eller enskilda under förutsättning att avtalet inte innehåller sådana villkor som innebär indexuppräkning av eller räntor på förskotterat belopp. Den sammanlagda skulden för de av och regeringen godkända förskotteringarna avseende allmänna vägar och investeringar i järnvägsanläggningar får ej överstiga av i regleringsbrevet angivet belopp. Förskottering av objekt vars byggkostnad överstiger ska underställas regeringens prövning. Vi föreslår att tydliga kriterier läggs för när förskottering ska tillåtas i stället för den beloppsbegränsning som finns. Vi förutser också att intresset för förskotteringar minskar till följd av det förslag till nytt planeringssystem som vi lägger fram i detta betänkande. En planeringsram för transportinfrastrukturen är inget beslut om framtida anslag. Den är en restriktion som är satt för att planeringen och prioriteringen av åtgärder ska ske utifrån en så realistisk bedömning som möjligt av en framtida utgiftsvolym. Den sätts därvid med hänsyn till vad riksdag och regering gör för prognoser om framtida finansiellt utrymme vägt mot anspråken inom andra offentliga utgiftsområden. Planeringsramen i sig har inga konsekvenser för den årliga utgiftsnivån inom den offentliga sektorn eller det offentliga sparandet. och sparandet bestäms av andra faktorer. Det hindrar inte att planerings- ramen indirekt har betydelse för de framtida nivåerna på det för de offentliga finanserna viktiga nyckeltalen. För att koppla beslut om planeringsramen till den statliga reglerade budgetprocessen finns två vägar att gå. kan i det ena fallet besluta om en definitiv planeringsram som konstitueras av såväl anslag som olika former av medfinansiering. I det fallet får inslaget av medfinansiering rymmas inom den definitiva planeringsramen. fallet har ex ante full kontroll på planeringen. I det andra fallet kan planeringsramen komma att förändras till följd av de avsiktsförklaringar om medfinansiering som träffas i samband med I detta fall kommer genom bl.a. bemyn- digandeinstitutet ha full kontroll ex post över planeringen. I båda fallen har och regeringen full kontroll över anslag och bemyndiganden om att träffa avtal om framtida åtaganden för staten. Vi föreslår att beslutar om en planeringsram som kan komma att överskridas genom vilja till medfinansiering. bedömningen att den volym som medfinansieringen kan komma att omfatta blir relativt sett marginell i förhållande till summan av ramarna för planering av transportinfrastrukturen under de närmaste planerings- Detta i kombination med att och regeringen har en fullständig kontroll över avtal om medfinansiering, anslag, lån och sparandet motiverar vårt förslag i denna del. siering kan också bli något större om det finns ett utrymme som kan Genom att ska föra förteckning och samlat redo- visa innehållet i samtliga tecknad avsiktsförklaringar får riksdag och regering i efterhand den information som för deras del behövs. Vi har låtit genomföra en omfattande genomgång av tillämpningen av de statsstödregler som är knutna till vårt deltagande i den europeiska Syfte är att få underlag för att bedöma gränsdragningen i ansvar och finansiering mellan stat och enskilda som rör utveckling och förvaltning av transportinfrastruktur. Statsstödsreglerna syftar till att tillse att det stöd medlemsstaterna beviljar inte leder till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. konkurrensvillkor ska upprätthållas för alla företag som är verksamma på EU:s inre marknad, oavsett i vilken medlemsstat de är etablerade. vissa företag ges obefogade selektiva fördelar, innebär detta att mark- nadskrafterna inte belönar eller dröjer med att belöna de mest konkurrenskraftiga företagen, vilket i sin tur minskar EU:s allmänna Statliga stödåtgärder kan också leda till att marknads- makten koncentreras till vissa företag, t.ex. när de företag som inte får statligt stöd måste inskränka sin verksamhet på marknaden eller när stödet används till att bygga upp hinder för tillträde till marknaden. konkurrensen snedvrids på detta sätt finns en risk att konsumenterna drabbas av högre priser, lägre kvalitet på varorna och minskad innova- Å andra sidan anses statliga stödåtgärder under vissa förutsättningar också kunna vara effektiva medel för att uppnå mål av gemensamt europeiskt intresse. De kan rätta till marknadsmisslyckanden och därmed få marknaderna att fungera bättre och öka den europeiska konkurrenskraften. De kan även bidra till att främja social och regional sammanhållning, hållbar utveckling och kulturell mångfald. Investeringar i transportinfrastruktur har traditionellt ansetts utgöra en allmän ekonomisk-politisk åtgärd som inte faller in under statsstödsreglerna. Anledningen är att så länge som infrastrukturen direkt finansieras av offentliga myndigheter och är öppen för alla användare, såväl faktiska som potentiella, på lika och icke-diskriminerande villkor, så kan inte vissa företag eller viss produktion anses gynnas framför andra på ett sätt som snedvrider konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Sammanfattning av förslag till nytt planeringssystem för transportsystemet Förteckning över remissinstanser (SOU 2011:49) , , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , , , Handisam, Statskontoret, , Lantmäteriet, Riksgälden, , , , , , / , , , , , , , Transportstyrelsen, Trafikanalys, , , , , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , , , , läns landsting, , , , Västra , (Region ), Samverkansorganet i (Region ), Samverkansorganet i (Region ), Samverkansorganet i (Region ), Samverkansorganet i (), Samverkansorganet i (, ), Samverkansorganet i län (i län), Samverkansorganet i (), Samverkansorganet i (Region ), Samverkansorganet i län (län), Samverkansorganet i (Region ), Samverkansorganet i (i ), Samverkansorganet i län (län), Samverkansorganet i (), Ale kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , , Ystads kommun, , , AB , Företagarna, bilister, , i , , , , Näringslivets Transportråd, Resenärsforum, Vägar, Småkom, Svensk Kollektivtrafik, Svenskt Flyg, akademikers centralorganisation, Byggindustrier, Hamnar, Kommuner och Landsting, , , TransportGruppen, Tågopera- Med byggande av väg avses att anlägga en ny väg och att bygga om en väg.3 b §Med särskild rätt till fastighet avses nyttjanderätt, servitut och rätt till elektrisk kraft samt liknande rätt.Med fastighetsägare avses även tomträttshavare och med fastighet avses även tomträtt.Vid prövning av ärenden enligt denna lag tillämpas 24 kap. och 5 kap. 3 § . Fastställande av vägplan enligt denna lag ska då jämställas med meddelande av tillstånd enligt . Förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948) Härigenom föreskrivs i fråga om väglagen (1971:948)1 dels att 14 b § ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 14 a, 14 c, 15 och 16 §§ ska betecknas 15, 16, 16 a och 15 a §§, dels att 3 a, 10, 13, 17, 18, 19, 20, 28, 30, 31, 35, 48, 66, 69, 74, 75 a, 76 och 77 §§ samt de nya 15, 15 a, 16 och 16 a §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas arton nya paragrafer, 3 b, 13 a, 14 a 14 c, 15 b, 15 c, 16 b16 d, 17 a17 c, 18 a, 18 b, 20 b, 55 a och 55 b §§ samt närmast före 14 b, 16, 16 a, 17, 17 c, 18, 20 och 20 b §§ nya rubriker av följande lydelse. 3 a §2 Vid prövning av ärenden enligt denna lag ska 24 kap. och 5 kap. 3 § tillämpas. Upprättande av arbetsplan enligt denna lag ska då jämställas med meddelande av tillstånd enligt . Till byggande av väg räknas anläggning av ny väg, omläggning av väg i ny sträckning samt ombyggnad av väg. Ny väg får anläggas, om vägen behövs för allmän samfärdsel eller annars kan antas få synnerlig betydelse för det allmänna. 1Lagen omtryckt 1987:459. Senaste lydelse av 14 b § 2005:575. 2Senaste lydelse 2010:884. Omläggning av väg i ny sträckning samt ombyggnad av väg får ske, när det är påkallat från allmän synpunkt. En väg får byggas om, när det är motiverat från allmän synpunkt. En åtgärd på en befintlig väg ska inte anses vara byggande av väg om 1.åtgärden medför endast marginell ytterligare påverkan på omgivningen, och 2.mark eller annat utrymme kan tas i anspråk utan tvång. Vid byggande av väg skall tillses, att vägen får sådant läge och utförande att ändamålet med vägen vinns med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad, och att hänsyn tas till stads- och landskapsbilden och till natur- och kulturvärden. Vägen ska få ett sådant läge och utformas så att ändamålet med vägen uppnås med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad. Hänsyn ska tas till stads- och landskapsbilden och till natur- och kulturvärden. Om en sådan vägplan som avses i 14 a § första stycket medför att mark eller annat utrymme eller särskild rätt till mark eller annat utrymme kan komma att tas i anspråk enligt 31 §, ska planen utformas så att de fördelar som kan uppnås med den överväger de olägenheter som planen orsakar enskilda. Planläggning och annan prövning enligt denna lag som avser användning av ett mark- eller vattenområde som också har prövats eller ska prövas enligt annan lag ska samordnas med den planläggningen och prövningen, om det är lämpligt. Bestämmelser om planer och planeringsunderlag finns i 6 kap. 19 och 20 §§ . 3 Senaste lydelse 1998:803. Den som avser att bygga en väg ska upprätta en vägplan. Om en väg behöver anläggas eller byggas om på grund av ett järnvägsprojekt, får vägen i stället regleras i en järnvägsplan enligt 2 kap. 20 § andra stycket lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. I så fall ska 14 b18 b §§ denna lag inte tillämpas. Vid tillämpningen av övriga bestämmelser i denna lag ska järnvägsplanen, när det gäller vägen, likställas med en vägplan. Den som avser att bygga en väg ska under arbetet med att upprätta en vägplan samråda med , berörda kommuner och de enskilda som särskilt berörs. Om vägplanen har betydelse för kollektivtrafiken, ska samråd även ske med berörda regionala kollektivtrafikmyndigheter. Samrådet ska avse vägens lokalisering, utformning och miljöpåverkan. Om vägen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska 1.samråd också ske med de övriga statliga myndigheter samt den allmänhet och de organisationer som kan antas bli berörda, och 2.samrådet även avse miljökonsekvensbeskrivningens innehåll och utformning. ska verka för att miljökonsekvensbeskrivningen får den inriktning och omfattning som behövs för prövningen av vägplanen. Under samrådet får berörd kommun medge att undantag görs från krav på bygglov för upplag, Den som planerar att bygga en väg skall genomföra en förstudie. I förstudien skall förutsättningarna för den fortsatta planeringen klarläggas. Förstudien skall även ange om en vägutredning enligt 14 b § behövs innan en arbetsplan upprättas. Vid utarbetandet av förstudien skall den som avser att bygga en väg samråda enligt 6 kap. 4 § förstatredje styckena med berörda länsstyrelser, kommuner och ideella föreningar som enligt sina stadgar har till ändamål att ta tillvara naturskydds- eller miljöskyddsintressen samt med den allmänhet som kan antas bli särskilt berörd. Efter samrådet skall den länsstyrelse, inom vars område vägbyggnadsprojektet huvudsakligen skall utföras, enligt 6 kap. 5 § andra stycket besluta om projektet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Beslutet skall fattas efter samråd med övriga berörda länsstyrelser. Bestämmelser om planer och planeringsunderlag finns i 6 kap. 19 och 20 §§ . materialgårdar, murar, plank och Samrådet ska inledas och anpassas efter behovet i det enskilda fallet. Den som avser att bygga vägen ska ta fram underlag för samrådet och göra det tillgängligt samt ge de enskilda som kan antas bli särskilt berörda möjlighet att yttra sig. ska under samrådet pröva om projektet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Prövningen ska göras av den länsstyrelse inom vars område projektet huvudsakligen ska utföras efter samråd med övriga berörda länsstyrelser. får inte besluta i ärendet innan den som avser att bygga vägen har gett de enskilda som kan antas bli särskilt berörda 4 Senaste lydelse av tidigare 14 a § 2005:575. möjlighet att yttra sig enligt 14 c § Regeringen får meddela före- skrifter om att vissa slags projekt enligt denna lag ska antas med- föra en betydande miljöpåverkan. Vid utarbetande av en arbets- plan skall samråd i fråga om vägens sträckning och vägför- 1. vägplanen enbart gäller änd- slagets utformning i övrigt ske ring av planen för ett vägbygge som ännu inte är färdigställt, och myndigheter samt andra som kan 2. ändringen inte ha ett väsentligt intresse i saken. medföra en betydande miljöpå- Samråd skall alltid ske med de under förstudien har beslutat att vägprojektet kan antas medföra en samråd ske enligt 6 kap. 4 § ske enligt 6 kap. 6 § , om inte samråd skett enligt 14 b §. Förfarandet enligt första stycket förenklas i fråga om en arbetsplan för väg, som är förutsatt i en detaljplan eller i områdesbestäm- ombyggnad av väg, får förfarandet Ägaren till sådan mark eller Ägaren till en fastighet, som helt eller delvis skall tas i anspråk, sådant utrymme som kan komma skall dock alltid ges tillfälle att att tas i anspråk ska dock alltid ges Det som har sagts nu tillfälle att yttra sig. skall även tillämpas på en arbets- gäller innehavare av särskild rätt plan som innefattar endast en till sådan mark eller sådant ändring av planen för ett väg- byggnadsprojekt som ännu inte är 5 Senaste lydelse av tidigare 16 § 2005:940. ska med eget yttrande överlämna frågan om byggande av väg till regeringen för prövning enligt 17 kap. 1 § . Detsamma gäller om regeringen enligt 17 kap. 3 § har förbehållit sig prövningen av vägens tillåtlighet. Regeringens prövning ska ske på grundval av en upprättad vägutredning enligt 14 b §. 6 Senaste lydelse av tidigare 14 c § 2010:92. Samråd om en vägs lokalisering och utformning i detalj behöver inte ske om 1.vägplanen enbart gäller åtgärder som också har prövats eller ska prövas genom detaljplan enligt (2010:900), 2.utredningen i detaljplaneärendet är tillräcklig och aktuell för vägplanen, och 3.samråd i detaljplaneärendet sker eller har skett med alla dem som ska omfattas av samråd enligt 14 b § första och andra styckena. Om samrådet i detaljplaneärendet är avslutat och samråd inte har skett med alla enligt första stycket 3, är det tillräckligt att samråd sker med dem som inte har omfattats av samrådet. Om ett projekt kan antas medföra en betydande miljöpåverkan i ett annat land ska 6 kap. 6 § tillämpas. Om ett projekt ska tillåtlighetsprövas enligt 17 kap. 3 § , ska den som avser att bygga vägen överlämna ärendet till regeringen med eget yttrande. Ärendet ska överlämnas när den som avser att bygga vägen har tagit ställning till vilka alternativ som är rimliga och rangordnat dessa. Ärendet ska innehålla en miljökonsekvensbeskrivning och det övriga underlag som behövs för tillåtlighetsprövningen. När underlaget tas fram ska förfaran- Innan en väg byggs skall en arbetsplan upprättas. I arbetsplanen skall anges den mark eller det utrymme som behöver tas i anspråk för väganordningar och för att genomföra vägbyggnadsprojektet. Planen skall innehålla miljökonsekvensbeskrivning och de uppgifter som i övrigt behövs för att genomföra projektet. Miljökonsekvensbeskrivningen skall godkännas av berörda länsstyrelser innan den tas in i arbetsplanen. När det gäller kraven på miljökonsekvensbeskrivningen samt planer och planeringsunderlag skall 6 kap. 3, 7, 10, 19 och 20 §§ tillämpas. 7 Senaste lydelse av tidigare 15 § 2005:940. det för vägplan i 14 b15, 15 c och 17 §§ tillämpas. Miljökonsekvensbeskrivningen ska uppfylla kraven i 6 kap. 7 § och godkännas av berörda länsstyrelser innan ärendet kungörs. Vägplanens innehåll och underlag till planen Vägplanen ska innehålla en karta över det område som planen omfattar. Kartan ska visa vägens sträckning och huvudsakliga utformning samt den mark eller det utrymme och de särskilda rättigheter som behöver tas i anspråk för vägen och för att bygga vägen. Planen ska också innehålla uppgifter om 1.skyddsåtgärder och försiktighetsmått som ska vidtas för att förebygga störningar och andra olägenheter från trafiken eller anläggningen, 2.verksamheter eller åtgärder som enligt bestämmelser i ska undantas från förbud eller skyldigheter enligt balken, och 3.åtgärder som undantas från krav på bygglov för upplag, materialgårdar, murar, plank och transformatorstationer med stöd av ett medgivande från berörd kommun. Tillsammans med planen ska följande underlag finnas: 1.en redovisning av motiven till valet av lokalisering och utformning av vägen, 2.en sammanställning av de synpunkter som kommit fram under samrådet och uppgift om hur synpunkterna har beaktats (samrådsredogörelse), 3.en miljökonsekvensbeskriv- ning eller, i de fall en sådan inte behövs enligt 16 d §, uppgifter om verksamhetens förutsebara påverkan på människors hälsa och på miljön, och 4.de övriga uppgifter som behövs för att genomföra projektet. En miljökonsekvensbeskrivning ska uppfylla kraven i 6 kap. 7 § . Miljökonsekvensbeskrivningen ska godkännas av berörda länsstyrelser innan den kungörs enligt 17 §. Det behövs ingen miljökonsekvensbeskrivning som är särskilt upprättad för vägplanen om 1.vägplanen enbart gäller åtgärder som också har prövats eller ska prövas genom detaljplan enligt (2010:900), och idetaljplaneärendet tas in i vägärendet och är aktuell och tillräcklig för det ärendet. Om ett vägprojekt inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, behövs ingen miljökonsekvensbeskrivning. Det ska då i stället finnas uppgifter om verksamhetens förutsebara påverkan på människors hälsa och på miljön. En arbetsplan skall ställas ut för granskning. Därvid gäller vad som i 6 kap. 8 § första stycket sägs om att miljökonsekvensbeskrivning skall kungöras och hållas tillgänglig för allmänheten. En arbetsplan för väg, som är förutsatt i en detaljplan eller i områdesbestämmelser, behöver inte ställas ut. Inte heller behöver en arbetsplan som avser endast ombyggnad av väg ställas ut, om 1.mark eller annat utrymme inte behöver tas i anspråk med vägrätt eller rätt som avses i 35 §, eller 2.sådant ianspråktagande som avses i 1 skriftligen har medgetts av berörda fastighetsägare och innehavare av nyttjanderätt eller servitutsrätt. Under de förutsättningar som anges i tredje stycket behöver inte heller en arbetsplan ställas ut om den innefattar endast en ändring av planen för ett ännu inte färdigställt vägbyggnadsprojekt. Trots bestämmelserna i andra fjärde styckena skall en arbetsplan ställas ut, om har antagit att vägen medför en betydande miljöpåverkan. Den som avser att bygga en väg ska kungöra förslaget till vägplan och underlaget till denna och låta det granskas. Om en miljökonsekvensbeskrivning har upprättats, ska denna kungöras och hållas tillgänglig för allmänheten enligt 6 kap. 8 § första stycket . Om förslaget enbart gäller åtgärder som också har prövats eller ska prövas genom detaljplan enligt (2010:900), får kungörandet samordnas med det kungörande som ska ske i detaljplaneärendet. Trots vad som anges i 17 § behöver ett förslag till vägplan som enbart gäller ändring av planen för ett vägbygge som ännu inte är färdigställt, bara kungöras och granskas om 1. ändringen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, eller 8 Senaste lydelse 2005:940. 2. någon annans mark eller Prop. 2011/12:118 utrymme behöver tas i anspråk Bilaga 8 eller en särskild rättighet behöver upphävas eller begränsas och åtgärden inte skriftligen medgetts av berörda fastighetsägare och innehavare av särskild rätt. Trots vad som anges i 17 § behöver ett förslag till vägplan inte kungöras om förslaget