prop · H0031d11 · 2012-09-20 00:00:00 — 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 7.1 Anslagsutveckling 4:1 m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 639 917 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 649 831 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 650 979 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. I anslaget ingår Statsrådsberedningen, samtliga departement, , utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och andra utredningar samt gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). ska vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sitt politiska program. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Inkomsterna från expeditionsavgifter och ansökningsavgifter för viseringar m.m., som redovisas på inkomsttitel, beräknas 2013 till . Verksamheten utförs vid utlandsmyndigheterna. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) anger att årsredovisning har upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. har bedömt att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I nedanstående tabell redovisas viss resultatinformation för . Tabell 7.4 Viss resultatinformation för Antal tjänstgörande (inkl. politikeravtal) andel kvinnor/män andel kvinnor/män Andel kvinnor/män av anställda på Sjukfrånvaro andel av arbetstid bland kvinnor/män 3,7/1,6 3,7/1,5 3,8/1,5 3,2/1,5 2,9/1,5 2,7/1,2 2,3/1,2 2,4/1,3 Resdagar i (med övernattning) Resdagar utomlands (med övernattning) Arbetsdagar i EU:s rådsarbetsgrupper Arbetsdagar i kommissionens kommittéer andel kvinnor/män , kommittéerna och utlandsmyndigheterna, hade vid utgången av 2011 tillsammans 4 345 tjänstgörande (exklusive lokalanställda vid utlandsmyndigheterna). Av dessa var anställda på politikeravtalet. Antalet tjänstgörande minskade , bl.a. till följd av neddragningen av anslag . Andelen kvinnor som är anställda på chefsavtalet är oförändrat jämfört med . Sjukfrånvaron bland medarbetarna är fortsatt låg i förhållande till staten totalt. Det gäller både bland kvinnor och bland män. Ytterligare redovisning av arbete återfinns i 2011 och på . Utrikesrepresentationen bestod av 99 utlandsmyndigheter, varav 86 ambassader, 6 konsulat samt 7 representationer och delegationer. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I 85 av de 193 länder som är medlemmar i fanns en svensk ambassad. har också ungefär 400 honorärkonsulat. har 32 ambassader och 8 karriärkonsulat öppnats. har 30 ambassader och 25 karriärkonsulat stängts. har arbetet med omstrukturering i fortsatt i syfte att säkerställa hög kvalitet i förvaltningsstödet samt för att utvecklingsarbetet ska kunna fortsätta inom tillgängliga ekonomiska ramar. För utveckling av it-system för biometri med anledning av EU-förordningar och nytt system för avgiftshantering föreslår regeringen att 2013 förs från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 8 Migration uppförda anslaget 1:1 . beräknas anslaget minska med respektive år samt med . beräknas anslaget minska med . Anslaget 1:1 ökar med motsvarande belopp. För att hantera den ökade anhöriginvandringen föreslår regeringen att anslaget 4:1 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 m.m. ökas med . Regeringen föreslår att kostnaderna för delar av verksamheten vid generalkonsulatet i som är av förvaltningskaraktär förs över till . Regeringen föreslår att förs från det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 2:1 Reformsamarbete i till anslaget 4:1 m.m. Mot bakgrund av att kommer att inneha ordförandeskapet i det , det nordiska utrikespolitiska samarbetet och i det nordiskbaltiska samarbetet föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. tillförs . Det under utgiftsområde 5 Internationell samverkan uppförda anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer minskas med motsvarande belopp. Viss del av biståndsverksamheten bör föras över till . Med anledning av detta föreslår regeringen att förs från det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 1:1 Biståndsverksamhet till anslaget 4:1 m.m. Vidare föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. minskas med 2013 och 2014 för finansiering av den tillfälligt utökade verksamheten inom statsflyget. Det under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppförda anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ökas med motsvarande belopp. Regeringen avser att utreda möjligheten att effektivisera handläggningen av överklagade ärenden som är beslutade enligt , bl.a. genom en översyn av instansordningen samt att överväga en koncentration av handläggningen till färre länsstyrelser. För detta ändamål ökas anslaget 4:1 m.m. med 2013. Regeringen avser vidare att genomföra en analys och utvärdering av sambanden mellan infrastruktur och bostadsbyggande för att bl.a. säkerställa att de modeller som används för att beräkna nyttan av infrastrukturinvesteringar tar hänsyn till värdet av tillkommande bostadsområden. För detta ändamål föreslås att anslaget 4:1 m.m. ökas med 2013. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I enlighet med ekonomiska vårproposition (prop. 2011/12:100, bet. 2011/12:KU24, rskr. 2011/12:273) föreslår regeringen att som avser verksamheten för flyttas från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:2 Regeringen föreslår att förs från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 3:9 Regeringen föreslår att som avser verksamhet av förvaltningskaraktär förs över från det under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel uppförda anslaget 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. till anslaget 4:1 m.m. Regeringen har för avsikt att göra en samlad utvärdering av pågående energieffektiviseringsinsatser. För detta ändamål tillförs anslaget 4:1 m.m. respektive 2014. Regeringen föreslår att 6 anvisas under anslaget 4:1 m.m. . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 6 , 6 respektive 7 . Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 4:1 m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Här ingår förändringar av valutakurser samt lokalkostnader i utlandet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Området Länsstyrelserna avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna. Området omfattar anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Anslaget används för de 21 länsstyrelsernas förvaltningskostnader. Anslaget används även för verksamhetskostnader hos 13 kommunala samverkansorgan, landstingen i , och samt för de uppgifter inom regionalt tillväxtarbete och transportinfrastrukturplanering som dessa övertagit från länsstyrelserna. Vad beträffar länsstyrelserna finansierar anslaget cirka hälften av deras verksamhetskostnader (se vidare avsnitt 8.4.2, under rubrik Organisation och finansiering). De 21 länsstyrelserna verkar utifrån uppgiften att vara statens regionala företrädare. Länsstyrelserna ska vidare verka för att nationella mål får genomslag i länen som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Länsstyrelserna ska utifrån ett statligt helhetsperspektiv arbeta sektorsövergripande och inom myndigheternas ansvarsområden samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Länsstyrelserna har bl.a. uppgifter i fråga om livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, regional tillväxt, infrastrukturplanering, hållbar samhällsplanering och boende, energi och klimat, kulturmiljö, skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, naturvård samt miljö- och hälsoskydd, lantbruk och landsbygd, fiske, regionaliserad rovdjursförvaltning, folkhälsa, jämställdhet och integration. Utöver dessa uppgifter anges i förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion att vissa länsstyrelser har särskilda uppgifter, bl.a. förvaltning av vattendistrikt, fjällfrågor, vissa rennäringsfrågor, tillsyn rörande penningtvätt och frågor om tillstånd att anordna kampsportmatcher. För många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna även uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Ansvarsfördelning för regionalt tillväxtarbete Ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan stat och kommun regleras genom lagar och förordningar inom flera olika sektorer. För länsstyrelserna, landstingen, samverkansorganen respektive är det lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län och lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen som reglerar ansvarsfördelningen för det regionala tillväxtarbetet och transportinfrastrukturplaneringen. I , , och har länsstyrelserna det regionala utvecklingsansvaret. I 13 län (, , , , , , , , , , , och ) har samverkansorganet motsvarande ansvar. I , och är det som har detta ansvar och i är det som är ansvarig. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom område Länsstyrelserna 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Målet för området Länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Målet omfattar samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun. Länsstyrelserna har uppgifter inom ett stort antal utgiftsområden. Detta innebär att beslut och insatser inom olika utgiftsområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. De utgiftsområden, utöver utgiftsområde 1 , inom vilka länsstyrelserna bedriver verksamhet är: -utgiftsområde 5 Internationell samverkan, -utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, -utgiftsområde 8 Migration, -utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, -utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, -utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, -utgiftsområde 21 Energi, -utgiftsområde 22 Kommunikationer, -utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, samt -utgiftsområde 24 Näringsliv. Resultatredovisningen avser länsstyrelsernas verksamhet inom de ovan redogjorda utgiftsområdena. Den utgår i huvudsak från uppgifter som ålagts länsstyrelserna i regleringsbrevet . Utöver den resultatredovisning som görs i detta avsnitt hänvisas till respektive utgiftsområde i denna proposition. Resultatredovisningen för länsstyrelserna baseras på underlag till den gemensamma myndighetsdialogen som hålls . Grunderna för bedömningarna som tas fram inför dialogen hämtas huvudsakligen från årsredovisningarna och framtagandet av underlaget har involverat flertalet departement. I regleringsbreven respektive 2012, har länsstyrelserna fått i uppdrag att identifiera ett antal indikatorer inom olika verksamhetsområden som kan bidra till att tydliggöra hur länsstyrelserna bidrar till att uppfylla målet för området Länsstyrelserna. I och med att uppdraget redovisades kommer valda -utgiftsområde 17 Kultur, medier, trosindikatorer främst att användas i resultat- samfund och fritid, -utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, -utgiftsområde 19 Regional tillväxt, -utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, redovisningar av verksamhet . I resultatredovisningen redogörs för sex av länsstyrelsernas verksamhetsområden som utgår från de uppgifter som länsstyrelserna har enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. Områdena har valts utifrån deras storleksmässiga betydelse för länsstyrelsernas totala verksamhet, men också utifrån politiska prioriteringar. Redovisningen omfattar således inte all den verksamhet som länsstyrelserna bedriver. Samordnings- och sektorsövergripande arbete Många länsstyrelser uppvisar ett fortsatt starkt fokus på miljöarbetet med inriktning på miljömålen, miljögifter, biologisk mångfald, vatten, klimat och energi. Detta har i många fall inneburit att miljöarbetet integrerats inom andra angränsande arbetsområden. Arbetet med etableringsreformens genomförande och integrationen av nyanlända invandrare (prop. 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd) var en prioriterad fråga för många länsstyrelser . Samverkan med de andra ansvariga myndigheterna (Arbetsförmedlingen, och ) har fortsatt utvecklats. Ett av flera exempel på nära samverkan med regionala och lokala aktörer som lyfts fram av länsstyrelserna är den strategiska ledningsgrupp som i tagit initiativ till där förutom nämnda myndigheter även kommuner, och företag deltar. Arbetet med regional tillväxt nämns som ett prioriterat område av de flesta länsstyrelserna. Den osäkra internationella ekonomiska utvecklingen har gjort dessa frågor särskilt aktuella . Flera samverkansprojekt med näringslivet och andra lokala aktörer har genomförts eller pågår i länen. Infrastrukturfrågor är tydligt kopplade till arbetet inom detta område och flera pågående stora projekt lyfts fram av flera länsstyrelser. Krisberedskapsfrågorna har varit prioriterade , inte minst mot bakgrund av kärnkraftsolyckan i . Länsstyrelser med kärnkraftverk i sina län har fått i uppdrag att i samverkan med berörda centrala myndigheter analysera hur samverkan och samordning kan förbättras (dnr S2011/7566). I uppdraget redovisade länsstyrelserna i , , och län att samordning, utbildning, övning och information kan behöva 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 utvecklas för att resurserna ska kunna användas på ett mer effektivt och flexibelt sätt. Länsstyrelserna bedömer att uthållighet och redundans behöver utvecklas för att öka förmågan att hantera en kärnteknisk olycka. Det kan göras bland annat genom att utveckla den beredskapspool som finns , göra delar av verksamhetsplaneringen tillsammans och att länsstyrelserna tillsammans definierar krishanteringsförmågan på en grundläggande nivå. Länsstyrelserna har även redovisat uppdraget att ge en samlad regional sammanställning av kommunernas och landstingens risk- och sårbarhetsanalyser och handlingsplaner (dnr S2011/9922). Den generella förmågan att hantera allvarliga händelser och kriser i länen bedöms av de flesta länsstyrelser som god men med vissa brister i t.ex. samverkan, reservkraft och uthållighet hos personal vid längre krisförlopp. Många länsstyrelser har tagit steget vidare från att följa upp och utvärdera befintliga åtgärdsprogram till att analysera behov av ytterligare åtgärder. Några länsstyrelser har även antagit, eller är i färd med att anta, reviderade åtgärdsprogram. Flertalet länsstyrelser har en god samverkan med aktörer inom länet och det finns en aktiv samverkan mellan länsstyrelser genom samverkansorganet RUS (regional utveckling i samverkan). Därutöver pågår flera utvecklingsprojekt inom vilka olika länsstyrelser samverkar. Många länsstyrelser verkar också för att integrera miljömålen i andra processer och projekt, och ser miljömålen som grund i arbetet med tillsyn och tillsynsvägledning. Flertalet länsstyrelser verkar för att sprida och tillgängliggöra information om miljömålen och resultaten från uppföljningar till olika målgrupper. Ett exempel på en insats inom området är samverkan mellan de sydliga länen (länsstyrelserna i , , , , , , och ) som har pågått i syfte att utbyta erfarenheter om miljömålsarbetet och samarbete i utvecklingsprojekt. Ett annat exempel är projektet miljömålsåtgärder 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 som genomförts i samverkan mellan , RUS och länsstyrelserna i , , samt län i syfte att utvärdera effektiviteten av regionala åtgärder. Flertalet länsstyrelser har på ett godtagbart sätt genomfört insatser både vad gäller egen tillsyn och tillsynsvägledning. Utrymmet för egeninitierad tillsyn är fortsatt litet och prövningar, anmälningar och klagomål prioriteras före planerad tillsyn. Flera länsstyrelser använder samverkan och tillsynsvägledning som ett sätt att försöka påverka arbetet på området till det bättre. har länsstyrelserna genomfört uppdraget om skydd och skötsel av värdefulla naturområden. Vissa delar i uppdraget har dock inte genomförts med önskvärt resultat eftersom endast ett fåtal naturvårdsavtal har tecknats. Bortsett från de s.k. Kometområdena, där det finns en särskild satsning på naturvårdsavtal i skogsmark, har endast tio naturvårdsavtal tecknats. Uppdraget har genomförts på ett bra sätt av länsstyrelserna. Utvecklingsarbetet har fortsatt och samarbetet mellan länsstyrelserna har varit en viktig förutsättning för detta. Lantbruk och landsbygd, livsmedelskontroll samt djurskydd Länsstyrelserna har generellt sett gjort ett mycket bra arbete med utbetalningar av stöd . Det goda resultatet kan till stor del förklaras av det projekt för styrning och uppföljning av SAM-stöd (samlad ansökan om jordbrukarstöd) som startades och fortsatte . Projektet är gemensamt för och länsstyrelserna och har som mål att betala ut stöd i så hög utsträckning som möjligt under innevarande år. Som resultat av och länsstyrelsernas arbete kunde av gårdsstödet betalas ut , vilken är första möjliga dag att betala ut stöd. hade av brukarna fått gårdsstödet utbetalt. miljöersättningarna blev i högre grad än tidigare utbetalda under innevarande stödår till följd av projektet. Resultatet 2011 var något lägre än 2010 då av stöden betalades ut och . Med anledning av de goda resultaten för stöden till jordbruket har och länsstyrelserna fått i uppdrag att genomföra förbättrad styrning och uppföljning för stöd till landsbygdens utveckling. Andelen SAM-ansökningar via internet har ökat. Tre län var pilotlän och fick elektroniska ansökningar. Resultatet i de tre länen var mycket lyckat och därför infördes SAM-internet som enda ansökningsmöjlighet i alla län för . Detta fick som resultat att av alla stödansökningar 2012 gjordes via SAM- internet. Länsstyrelsernas arbete med landsbygdsprogrammet har löpt enligt plan vad avser anslutning till olika åtgärder. fann dock vid sin granskning fel i stödhanteringen av både projektstöd och företagsstöd vid en rad olika länsstyrelser. Mot bakgrund av de övergångsproblem som förevarit i samband med länsstyrelsernas övertagande av ansvaret för djurskyddskontrollen från kommunerna bedöms länsstyrelserna som kollektiv uppfyllt de uppgifter de ålagts förhållandevis väl. Utvecklingen är generellt sett tydligt positiv. De kontroller som utförs blir allt mer effektiva, rättssäkra och likvärdiga. Antalet kontroller har ökat , och även andelen planerade kontroller har ökat. Bilden av att länsstyrelserna agerar allt mer enhetligt är tydlig. Många länsstyrelser har dock prioriterat ned tillsynen över djurhälsopersonalen. En god tillsyn över dessa är av vikt för såväl djurskyddet som djur- och folkhälsoläget. Hållbar samhällsplanering och boende Generellt sett har länsstyrelsernas utveckling på området varit positiv. Länsstyrelserna är aktiva och många försöker effektivisera sin interna verksamhet, utveckla sin dialog med kommuner och övrig omvärld samt delta i angelägna projekt. I princip alla länsstyrelser har tagit ett stort ansvar för utbildningsinsatser rörande den nya (2010:900). Flera länsstyrelser har vidgat sin dialog med kommunerna och även tagit fram vägledningsmaterial inom ett flertal områden. Många länsstyrelser har inlett tvärsektoriella möten för att öka insikten och kunskapen hos alla aktörer inom planering. Länsstyrelsernas regionala analyser, som redovisats till , ger en god bild av bostadsmarknaden i landets 21 län. Analyserna riktar sig framför allt till kommunerna, eftersom de ska fungera som ett stöd i arbetet med boendeplanering. Arbetet med analyserna har för flera kommuner och länsstyrelser bidragit till att det har skapats ett forum att arbeta med bostadsförsörjningsfrågor, både internt och externt. samlar in länsstyrelsernas regionala analyser, vilka utgör ett värdefullt underlag för både och regeringen. Länsstyrelserna har bedrivit ett intensivt arbete på den regionala nivån genom ett aktivt deltagande i den nationella samverkan med övriga ansvariga aktörer och har även bidragit till uppföljningen av etableringsreformen genom ett flertal återrapporteringar . Myndigheterna har arbetat ambitiöst med det nya uppdraget rörande samhällsorientering och har visat prov på initiativrikedom i detta arbete. Länsstyrelserna bedriver dessutom ett aktivt arbete för att gemensamt utveckla och samordna länsstyrelsernas verksamhet inom integrationsområdet. Det sammantagna resultatet inom bosättningsområdet bedöms dock som otillräckligt av regeringen. Det har generellt sett funnits problem inom bosättningsområdet. Orsakerna är flera, bland annat bristen på lämpliga bostäder och att fler nyanlända behöver hjälp med bosättning. Regeringen bedömer också att den förändrade arbetsfördelningen mellan ansvariga statliga myndigheter och landets kommuner samt uppbyggnaden av bosättningsverksamheten har påverkat situationen. Regeringen har därför gett länsstyrelserna i uppdrag att bidra till en intensifierad dialog mellan kommuner och ansvariga statliga myndigheter. Syftet är att finna arbetsformer för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 hur bosättning och mottagande kan ske snabbare än . Uppdraget om att förhandla med kommuner om mottagande av ensamkommande barn var nytt för länsstyrelserna 2011. Arbetet med insatser för att skapa fler platser för ensamkommande barn, samverkan med och samordning av detta med uppdraget rörande nyanländas etablering har fungerat bra mot bakgrund av att verksamheten initierats. Mot bakgrund av det stora behovet av såväl asylplatser som platser för de barn som beviljats uppehållstillstånd behöver dock arbetet fortsätta att utvecklas. Även om arbetet med jämställdhetsintegrering fungerar mycket bra på många länsstyrelser har resultatet totalt sett försämrats något . På flera länsstyrelser har man koncentrerat sina insatser för jämställdhetsintegrering på att genomföra uppdrag och uppgifter inom området jämställdhet i tillväxtarbetet, liksom arbetet inom ramen för länsstyrelsernas gemensamma projekt . De länsstyrelser vars ledning har prioriterat arbetet med jämställdhetsintegrering, som har ett systematiskt arbetssätt och en hög kunskapsnivå om jämställdhetsintegrering har genomgående presterat bättre resultat. Insatserna för jämställdhetsintegrering varierar avseende omfattning, ambitionsnivå och inriktning mellan olika länsstyrelser. Som regeringen har aviserat i skrivelsen Jämställdhetspolitikens inriktning 20112014 (skr. 2011/12:3) behöver stödet för jämställdhetsintegrering på regional nivå utvecklas. När det gäller arbetet med att samordna insatser i länen som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor och andra områden relaterade till detta arbete är utvecklingen positiv. Länsstyrelserna arbetar strategiskt och utgår från kartläggningar av behov på området för att kunna göra ändamålsenliga insatser. Vidare följer länsstyrelserna upp användningen av utvecklingsmedel och bedömer deras inverkan. Samverkan i länet har utvecklats, och även samverkan länsstyrelserna emellan, vilket bidrar 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 till att utveckla kunskap och effektiva arbetsmetoder på området. inkom cirka 533 000 ärenden till länsstyrelserna vilket är en liten ökning jämfört med föregående år (cirka 510 000 ärenden). Den största ärendegruppen är lantbruksärenden som 2011 utgjorde av alla ärenden (330 000). Antalet initiativärenden ökade med cirka 20 000.