prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — Samråd har ägt rum med och civilutskottet har informerats om förhandlingarna. 19.9EU:s tillträde till om underhållsskyldighet Kommissionen föreslog att EU ska tillträda om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar. Förslaget innebär att endast EU ska tillträda konventionen. Genom EU:s tillträde ska dess medlemsstater, utom , bli bundna av konventionen. Regeringen har välkomnat förslaget, som kan bidra till en effektiv Skr. 2011/12:105 internationell indrivning av underhåll till barn och andra familje- medlemmar (se faktapromemoria 2009/10:FPM20). Förhandlingarna utmynnade i förslag till två rådsbeslut, ett om EU:s undertecknande och ett om EU:s godkännande av konventionen. Rådsbeslut om EU:s undertecknande antogs och EU undertecknade konventionen . Rådsbeslut om EU:s godkännande av konventionen antogs och innebär bl.a. att EU i samband med tillträdet kommer att avge en förklaring om att konventionens regler om samarbete genom centralmyndigheter även kommer att tillämpas i fråga om underhåll mellan makar. EU förväntas tillträda konventionen . 19.10Erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor presenterade kommissionen ett förslag till förordning om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor som en del av brottsofferpaketet. Förordningen ska göra det möjligt att från en medlemsstat till en annan överföra åtgärder som vidtagits till skydd för en hotad person när personen förflyttar sig till en annan medlemsstat (se faktapromemoria 2010/11:FPM125). Förslaget ska komplettera direktivet om den europeiska skyddsordern som presenterades av tolv medlemsstater, däribland (se faktapromemoria 2009/10:FPM47). Direktivet om den europeiska skyddsordern gäller i fall där ett misstänkt brottsligt beteende ligger till grund för beslutet om skyddsåtgärd och förordningen ska tillämpas på skyddsåtgärder som inte har någon sådan koppling. De skyddsåtgärder som avses omfattas av förordningen och direktivet motsvaras i svensk rätt närmast av kontaktförbud (tidigare besöksförbud). har informerats om förslaget. 19.11 Fri rörlighet för dokument Kommissionen presenterade en grönbok om fri rörlighet för dokument (se faktapromemoria 2010/11:FPM67). till att inleda ett offentligt samråd till grund för EU:s kommande lagförslag på de berörda områdena. Kommissionens olika förslag avser i huvudsak två frågor. Dels övervägs ett generellt avskaffande av kraven på autentisering, t.ex. genom legalisering, för alla kategorier av officiella handlingar inom EU, så att dessa kan användas fritt i alla medlemsstater. Dels behandlas frågan om ömsesidigt erkännande av statushandlingar svar till kommissionen. I svaret, som lämnades , ställde sig positivt till tanken på att alla krav på autentisering av officiella handlingar avskaffas. om ömsesidigt erkännande av statushandlingar ställde sig positivt till att bakomliggande problem och behov uppmärksammas. ställde sig dock avvisande till en ordning med automatiskt En generell lösning för alla slags statushandlingar bedöms inte vara möjlig. En framkomlig väg skulle i stället vara att för varje Skr. 2011/12:105 delområde arbeta vidare med internationellt privaträttsliga rättsakter. informerades om grönboken . Efter ett mångårigt arbete med förstudier rörande den europeiska kontraktsrätten presenterade kommissionen ett förslag till förordning om en gemensam europeisk köplag (se faktapromemoria 2011/12:FPM29). Förslaget syftar till att underlätta för den gränsöverskridande handeln och därmed förbättra den inre marknadens funktion. Förordningen innebär i korthet att en näringsidkare och en konsument i ett gränsöverskridande kontrakt om försäljning av varor, tillhandahållande av digitalt innehåll och av anknytande tjänster ska kunna välja att en enhetlig gemensam europeisk köplag tillämpas på kontraktet. Även två näringsidkare där minst en av dem hör till kategorin små och medelstora företag ska kunna välja köplagen. Om parterna på ett giltigt sätt har kommit överens om att använda köplagen, ska frågor som omfattas av dess bestämmelser uteslutande regleras av den. I ett sådant fall blir inte längre den annars gällande dispositiva eller tvingande nationella kontraktsrätten tillämplig. Förordningen innebär alltså inte någon sedvanlig harmonisering av nationell lagstiftning. Regeringen har informerat civilutskottet om förslaget. 19.13Sena betalningar vid handelstransaktioner Direktivet om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner antogs . Det är en omarbetning av ett äldre direktiv med samma namn, som har genomförts i svensk rätt. Direktivet syftar till att komma åt sena betalningar vid handelstransaktioner och att främja särskilt de små och medelstora företagens konkurrenskraft. I sak innehåller det nya direktivet vissa bestämmelser med ekonomiska incitament för snabbare betalningar. Bland annat finns bestämmelser om begränsning av betalningstidernas längd för såväl företag som myndigheter och borgenären ges rätt till en schablonersättning för indrivningskostnader vid sidan av dröjsmålsränta. Medlemsstaterna ska ha genomfört direktivet senast . Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att se över och lämna förslag om hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. Uppdraget ska redovisas till senast . 19.14 Direktiv om konsumenträttigheter i avtalsförhållanden Förhandlingarna om förslag till direktiv om konsumenters rättigheter har fortsatt (KOM(2008) 614 slutlig). Direktivet har antagits av och rådet och utfärdades . beskrivning hänvisas till avsnitt 33.1 Konsumentpolitik. Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och Medlemsstaterna samarbetar för att förebygga och bekämpa gränsöverskridande och allvarlig brottslighet. För att förverkliga denna målsättning samarbetar medlemsstaterna på olika sätt mot t.ex. organiserad brottslighet, terrorism, penningtvätt, människohandel och narkotikasmuggling. EU:s åtgärder för att förebygga och bekämpa denna brottslighet ska ge ett mervärde och bedrivas på effektivt sätt. bevakar att samtliga åtgärder är förenliga med grundläggande principer om rättsäkerhet och respekterar den personliga integriteten. Stärkt gränskontroll är ett viktigt instrument för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. EU:s policycykel för arbetet mot allvarlig organiserad internationell brottslighet I Stockholmsprogrammet framgår att rådet ska anta en strategi mot organiserad brottslighet och andra säkerhetshot samt identifiera prioriteringar och utveckla metoder för samarbetet mellan medlemsstaterna. En intern säkerhetsstrategi antogs av rådet . utarbetades prioriteringar och metoder, vilket utmynnade i rådsslutsatser om att inrätta en policycykel för EU för arbetet mot allvarlig och organiserad internationell brottslighet. Policycykeln är ett instrument som syftar till att steg för steg ta fram underrättelsebaserade prioriteringar och rutiner för att effektivt genomföra och följa upp EU- gemensamma projekt mot organiserad brottslighet. har den ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten (COSI) arbetat med att utveckla policycykeln och givit den ett konkret innehåll i form av prioriteringar som sedan antagits av rådet. Prioriteringarna består av åtta tematiska och geografiska områden där medlemsstaterna bedömer att gemensamma insatser krävs. En arbetsmetod i flera steg Policycykeln inleds med att rådet på förslag från COSI fattar beslut om prioriteringar som grundas på EU:s hotbildsbedömning av den grova och organiserade brottsligheten. När rådet fattat sitt beslut utarbetar kommissionen strategiska planer för respektive beslutad prioritering i samverkan med COSI och berörda EU-myndigheter. Europol får därefter i uppdrag att omsätta de långsiktiga strategierna Skr. 2011/12:105 till konkreta åtgärder i operativa handlingsplaner. Arbetet görs i sam- verkan med berörda EU-myndigheter och med stöd av en expertgrupp med representanter från nationella brottsbekämpande myndigheter. När en operativ handlingsplan fastställts kan denna slutligen utmynna i en samordnad insats av berörda myndigheter (t.ex. polisen och tullen) där flera medlemsstater deltar. Insatsen kan vara riktad mot exempelvis människohandel, narkotika eller någon annan av de prioriterade brottstyper som rådet har beslutat om. Efter genomförd insats görs en utvärdering i syfte att ge information till nästa policycykel. De områden som är aktuella i den första policycykeln som omfattar perioden 20122013 är följande (utan rangordning): -Försvaga kapaciteten hos organiserade kriminella grupper i när det gäller kokain och heroinsmuggling till EU. -Förhindra västra roll som transitregion och lagringszon för olaglig varor avsedda för EU samt att vara ett logistiskt centrum för organiserade kriminella grupper, inklusive albansktalande organiserade kriminella grupper. -Försvaga kapaciteten hos organiserade kriminella grupper som ägnar sig åt att organisera olaglig invandring till EU, framför allt via södra, sydöstra och östra och via den grekisk-turkiska gränsen och i krisområden i nära . -Minska produktion och distribution i EU av syntetiska droger, inklusive nya psykoaktiva ämnen. -Avbryta containertransporter till EU, bland annat via sjöfart och flygtrafik, av olagliga varor, inklusive kokain, heroin, cannabis, varumärkesförfalskade varor och cigaretter. -Bekämpa alla former av människohandel och människosmuggling genom att rikta insatser mot organiserade kriminella grupper som bedriver sådan brottslig verksamhet i de kriminella nav som finns i södra, sydvästra och sydöstra delarna av EU. -Bekämpa kringresande organiserade kriminella grupper att delta i brottslig verksamhet. -Intensifiera kampen mot IT-brottslighet och kriminella missbruk av internet som bedrivs av den organiserade brottsligheten. Under senare halvan av 2011 har strategiska och operativa planer utarbetats för samtliga dessa områden. Åtgärder mot ekonomisk brottslighet och människohandel EU:s medlemsstater utvärderar regelbundet varandra för att se över hur EU-beslut för att bekämpa olika former av organiserad brottslighet efterlevs. utvärderades av experter från medlemsstaterna inom ramen för den så kallade femte utvärderingsrundan, som handlar om att undersöka hur ekonomisk brottslighet och ekonomiska utredning- ar bedrivs i medlemsstaterna. Resultatet kommer att presenteras i en Utöver detta så kunde en rad rapporter från Skr. 2011/12:105 expertbesök i andra medlemsstater, med tillhörande rekommendationer, Beslut fattades även om att nästa utvärderingsrunda ska handla om hur medlemsstaterna arbetar med Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket. har rådet vidare behandlat rådsslutsatser i syfte att identifiera nya former av människohandel och framhålla en rad åtgärder mot denna. har även rådsslutsatser om arbetet mot barnpornografi på internet behandlats. Rådet vill stärka polisaktiviteter inom EU och med tredjeländer, bl.a. vad gäller möjligheten att blockera hemsidor med barnpornografiskt innehåll. Rådet antog 2010 en pakt mot internationell narkotikahandel om heroin från och kokain från . antog rådet ännu en pakt mot gränsöverskridande narkotikahandel, om syntetisk narkotika och nya psykoaktiva substanser som ännu inte hunnit narkotikaklassas. Syntetisk narkotika är till exempel amfetamin och ecstasy. Pakten innehåller förslag mot tillverkning och smuggling av dessa ämnen och förslag om utbildning för att upptäcka och stänga illegala tillverkningslaboratorier för syntetisk narkotika. Pakten är del av de brottsbekämpande delarna av för narkotikabekämpning och mot narkotika för perioden 20092012. Pakten är också ett konkret exempel på tillämpning av Stockholmsprogrammet, och av strategin för inre säkerhet i EU som rådet har antagit. Avsikten med pakten är att samla EU:s resurser och fokusera på väl identifierade gemensamma projekt, bland annat att strypa tillgången för kriminella på s.k. prekursorer, dvs. i och för sig lagliga kemiska substanser som behövs för narkotikaframställning. Pakten ska också bidra till att stärka den politiska samordningen mellan medlemsstaterna, vilken ska utföras i nära samarbete med bl.a. kommissionen och Europol. Terrorism är ett gränsöverskridande fenomen som kräver internationell samverkan. Mot den bakgrunden omfattar EU-insatser också konkreta stödåtgärder i särskilt utsatta länder och områden, se vidare avsnitt 9.9. Den övergripande EU-strategin mot terrorism som antog 2005 ligger fortsatt till grund för EU:s arbete på området. Ett antal tematiska handlingsplaner har också antagits . har kommissionen presenterat ett meddelande med alternativa förslag till hur ett EU-system för spårning av finansiella transaktioner i syfte att finansiera terrorism skulle kunna vara uppbyggt. I meddelandet ingår även information om hur man bäst tar omhand integritets- och dataskyddsfrågor. Fortsatta diskussioner i frågan väntas . har informerats om meddelandet. beslutade rådet att godkänna ett avtal mellan och om reglering av användningen av flygpassageraruppgifter, s.k. PNR-uppgifter (). godkände rådet att EU och ingår ett motsvarande avtal. Ett liknande avtal med förväntas bli ingånget . Kommissionen leder förhandlingarna varefter rådet och godkänner de färdiga avtalsförslagen. Syftet med avtalen är att så enhetligt som möjligt reglera informationsutbytet mellan berörda parter för att förbättra det internationella samarbetet och kunna garantera grundläggande rätt till privatliv och skydd för personuppgifter på ett acceptabelt sätt. Det internationella samarbetet syftar till att använda flygpassageraruppgifter för att bekämpa terrorism och annan grov gränsöverskridande brottslighet. Utöver diskussioner om lagringstider, hantering av uppgifter, och från vilka rutter som uppgifter ska sparas driver frågan om att inte tillåta att s.k. övriga uppgifter sparas, dvs. sådana känsliga personuppgifter som inte är direkt relevanta för den brottsbekämpande verksamheten, t.ex. uppgifter om kost. har fortlöpande under avtalsförhandlingarna bevakat frågan om balansen mellan å ena sidan behovet av brottsbekämpning som krävs för att skydda människors säkerhet, och å andra sidan skyddet för den enskildes personliga integritet. Överläggningar har ägt rum i justitieutskottet och samråd har skett med . presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om behandling av flygpassageraruppgifter inom EU i syfte att bekämpa allvarliga brott samt harmonisera bestämmelser om integritetsskydd m.m. Förhandlingarna om direktivet förväntas fortgå . grundläggande inställning till ett direktiv om användning av flygpassageraruppgifter (PNR) för brottsbekämpande ändamål är positiv under förutsättning att direktivet innebär en god balans mellan behovet av att bekämpa brott å ena sidan och den grundläggande rätten till privatliv, skydd av den personliga integriteten och dataskydd å den andra sidan. Överläggningar har ägt rum i justitieutskottet och samråd har skett med . Inom EU har man utvecklat förmågan att förebygga, upptäcka och hantera terroristattacker med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen. Med utgångspunkt i förslag från kommissionen har arbetet med att genomföra handlingsplanen på detta område påbörjats och det har fortskridit . har ett förslag till förordning om nyckelkemikalier (prekursorer) presenterats. Förslaget syftar till att begränsa allmänhetens tillgång till vissa prekursorer i högre koncentrationer, sådana kemikalier som utgör grunden för att bygga hemmagjorda bomber samt att kräva att misstänkta transaktioner och stölder av dessa och andra produkter innehållande prekursorer rapporteras. Rådet förväntas anta förordningen . Statistik om brott, trygghet och åtgärder mot brott Efter att kommissionens handlingsplan 20062010 för att utveckla jämförbar statistik på området upphörde att gälla var det tänkt att den skulle ersättas av en ny flerårig handlingsplan. Någon sådan har dock ännu inte antagits av kommissionen och det är oklart om expertgruppen som tillsattes för att stödja genomförandet fortfarande har ett mandat. har dock kommissionen drivit fram ett förslag till intervjuundersökning om utsatthet för brott m.m. Kommissionens förslag till förordning om europeisk statistik om trygghet mot brott började förhandlas . Se vidare kap. 18 Statistik. 20.2Informationsutbyte för att förebygga och bekämpa brott 20.2.1Utbyte av uppgifter ur kriminalregister Det förbättrade utbytet av uppgifter mellan medlemsstaternas kriminalregister syftar till att varje medlemsstat ska ha information om alla de domar som har meddelats inom EU mot de egna medborgarna. Det ska också påskynda och förenkla förfarandet när uppgifter ur kriminalregister begärs i ett enskilt ärende från en annan medlemsstat. Informationen ska göras tillgänglig i mer begriplig form och via elektronisk överföring. Beslutet om organisationen av medlemsstaternas utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och rådets beslut om inrättandet av ett europeiskt informationssystem för utbyte av uppgifter ur kriminalregister ska vara genomförda . Kommissionen driver ett centralt projekt för det tekniska genomförandet av den gemensamma lösningen för detta utbyte. förbereder medlemsstaterna det rättsliga, verksamhetsmässiga och tekniska genomförandet på nationell nivå. Regeringen har fortsatt arbetet med att förbereda nödvändiga författningsändringar. 20.2.2Mandat att inleda förhandlingar med om dataskyddsavtal Den gränsöverskridande brottsligheten förutsätter gränsöverskridande informationsutbyte. För att möjliggöra fortsatt utveckling av informationsutbytet är det viktigt att parterna som utbyter information kan lita på varandras regelverk när det gäller dataskydd. För att det viktiga informationsutbytet mellan och ska kunna utvecklas anser EU:s medlemsstater att det är önskvärt med ett rättsligt bindande avtal om skydd av personuppgifter inom ramen för det brottsbekämpande informationsutbytet mellan parterna. antog rådet ett beslut om att inleda förhandlingar med och gav kommissionen mandat att genomföra förhandlingarna. Förhandlingarna pågår och beslut om att ingå avtalet kommer att fattas först när ett av alla parter godkänt förhandlingsresultat föreligger. Gränskontroll, Schengenfrågor och tullsamarbete Den europeiska gränsbyråns, Frontex, uppgift är att samordna medlemsstaternas personkontroll vid de yttre gränserna. Rådet och antog kommissionens förslag om ändringar i förordningen om inrättandet av Frontex, i syfte att stärka byråns verksamhet (KOM(2010) 61 slutlig). Beslutet innebär bl.a. att medlemsstaterna kan sekondera personal till Frontex för deltagande i gemensamma gränskontrolloperationer, att Frontex får köpa egen gränskontrollutrustning och att skyddet av mänskliga rättigheter stärks. Regeringen har vid nio tillfällen informerat och överlagt med i frågan. Kommissionen presenterade meddelandet Smart gränsförvaltning valmöjligheter och framtida handlingsalternativ (se faktapromemoria 2011/12:FPM38). För att effektivisera gränskontrollen föreslår kommissionen att ett in- och utresesystem för tredjelandsmedborgare och ett program för registrerade resenärer inrättas. Av Europeiska rådets slutsatser från framgår att arbetet med smarta gränser snabbt bör gå vidare för att säkerställa att ny teknik utnyttjas för att möta de utmaningar som gränskontrollen ställs inför. Avsikten är att förslag till rättsakter ska presenteras . gemensamma datasystem för eftersökta personer och föremål kallas Schengens informationssystem (SIS). Det nuvarande systemet är i behov av en modernisering och utvecklingen av en andra och förbättrad generation av SIS, kallad SIS II, har fortsatt . Utvecklingsarbetet har kantats av tekniska problem och förseningar. Efter en genomlysning av projektet beslutade rådet att förlänga och precisera kommissionens mandat att utveckla systemet till . 20.3.4Byrå för förvaltning av stora IT-system Kommissionen presenterade 2009 ett lagstiftningsförslag om inrättande av en ny europeisk myndighet för teknisk förvaltning av Schengens informationssystem, Informationssystemet för viseringar (VIS), systemet för fingeravtryck (Eurodac) och eventuellt andra framtida gemensamma IT-system inom ramen för området frihet, säkerhet och rättvisa. Förhandlingarna kunde avslutas och regelverket kunde träda i kraft Byrån ska nu byggas upp för att kunna påbörja sitt Skr. 2011/12:105 uppdrag . Byråns säte är i , . Nya och befintliga staters korrekta tillämpning av utvärderas av medlemsstaterna själva i Schengens utvärderingsgrupp. Kommissionen presenterade 2009 ett lagstiftningsförslag för hur utvärderingsmekanismen skulle kunna utvecklas vidare. Efter inledande kritik från både medlemsstater och återkallades förslaget i samband med att Lissabonfördraget trädde i kraft. presenterade kommissionen ett delvis omarbetat förslag. Förhandlingarna inleddes i rådet och pågick . Förhandlingarna avstannade i första hand eftersom Schengensystemet utsattes för ett antal påfrestningar. Bland annat uppstod problem relaterade till och planerade Schengeninträde då några få länder blockerade ett inträde trots att länderna klarat utvärderingsprocessen, frågor kring hantering av flyktingströmmar i samband med stridigheter i och slutligen vissa länders svårigheter att leva upp till . På uppmaning av presenterade kommissionen i stället ett paket om förvaltning av (se faktapromemoria 2011/12:FPM19). Paketet består av ett meddelande om förstärkt förvaltning av , ett ytterligare modifierat förslag om Schengenutvärderingsmekanismen och ett förslag om ändring av gränskodexen. Kommissionen föreslår bl.a. att införa en möjlighet till återinförande av kontroll vid inre gräns när en medlemsstat underlåter att kontrollera sin del av den yttre gränsen samt att flytta beslutsmakten från medlemsstaterna till kommissionen när det gäller återinförande av kontroll vid inre gräns vid hot mot allmän ordning och inre säkerhet i samband med till exempel sportevenemang, toppmöten och terroristattacker. Förhandlingarna i rådet påbörjades . Regeringen har överlagt med . 20.3.6Effektivare tullsamarbete för att bekämpa brott Kampen mot den gränsöverskridande, organiserade brottsligheten är enligt Stockholmsprogrammet mycket viktig. EU:s tullmyndigheter har en nyckelroll vid bekämpningen av sådan brottslighet. På svenskt initiativ diskuterades därför i rådet hur EU:s tullmyndigheter kan medverka vid genomförandet av programmet. Diskussionen resulterade i rådsslutsatser som antogs av rådet för rättsliga och inrikesfrågor . Rådsslutsatserna innehåller flera förslag till åtgärder som på olika sätt ska underlätta och bidra till att tullmyndigheter och andra brottsbekämpande myndigheter samarbetar mot gränsöverskridande, organiserad brottslighet i syfte att uppnå Stockholmsprogrammets mål. presenterade tillsammans med sex andra medlemsstater ett förslag till direktiv om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (se faktapromemoria 2009/10:FPM94). Direktivet syftar till att förbättra det straffrättsliga samarbetet mellan rättsliga myndigheter inom EU kring bevisinhämtning. Samarbetet är huvudsakligen baserat på traditionell ömsesidig rättslig hjälp. Tanken med direktivet är att ge en samlad ram för bevisinhämtning baserad på principen om ömsesidigt erkännande, i enlighet med målsättningarna i Stockholmsprogrammet. En europeisk utredningsorder ska kunna utfärdas i syfte att hämta in bevisning som finns i en annan medlemsstat. Det kan röra sig om att hålla ett förhör, ta egendom i beslag eller att genomföra en hemlig teleavlyssning. Förslaget är i princip grundat på en skyldighet för den verkställande staten att inom en viss tidsfrist erkänna och verkställa en utredningsorder, under förutsättning att någon av direktivets vägransgrunder inte är tillämpliga. Vid rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor enades man om en allmän inriktning om förslaget i sin helhet. Förslaget kommer att utgöra grund för förhandlingar med . Överläggning med justitieutskottet har ägt rum , . Samråd med har ägt rum .