prop · H0031d34 · 2012-09-20 00:00:00 — Areella näringar, 23 landsbygd och P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Förslag till statens budget Areella näringar, landsbygd och livsmedel Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Areella näringar, landsbygd och livsmedel .......................................................... 2.5.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald ............................................... 2.5.2De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion ................................................ 2.5.3De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling............. 2.6.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald ............................................... 2.6.2De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion ................................................ 2.6.3De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling............. 1:2 Insatser för skogsbruket................................................................. 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet................................................ 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder........................ 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ......................... 1:7 Ersättningar för viltskador m.m..................................................... 1:9 Bekämpande av växtsjukdomar ...................................................... 1:10 Gårdsstöd m.m.............................................................................. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 3.1.11 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. ................................. 3.1.12 1:12 Finansiella korrigeringar m.m....................................................... 3.1.13 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. ......................................................... 3.1.14 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ............................................ 3.1.17 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. ................... 3.1.18 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ............................ 3.1.19 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur.................................................................................. 3.1.20 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket ...................................... 3.1.21 1:21 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m..................................... 3.1.22 1:22 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. .................................. 3.1.23 1:23 Främjande av rennäringen m.m. ................................................... 3.1.25 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning............. 3.1.27 1:26 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien.................................. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ...................................................................................... Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ...................................................................................... Antal mjölkkor, slaktsvin och smågrisar i svenskt jordbruk.................................. Förändring av de administrativa kostnaderna 2006-2010....................................... Antal små slakterier .................................................................................................. Beviljat stöd inom en konkurrenskraftig livsmedelssektor och landsbygdsprogrammet för insatser inom det nya matlandet ........... Befolknings- och sysselsättningsutveckling ...................................... Beviljat stöd till särskilda utmaningar.................................................................... Åtgärder för en förbättrad konkurrenskraft ......................................................... Åtgärder för diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden............... Översikt över ansökningar inom fiskeriprogrammet, från programperiodens början t.o.m. utgången av 2011 fördelat per prioriterat område (PO) ........................................................................................................ Produktion, omsättning och antalet sysselsatta i vattenbruk .............................. Antal bestånd under förvaltningsplaner ................................................................ Överskridna kvoter och kvotutnyttjande ............................................................. Antal sökande och antal antagna ........................................................................... Antal sökande, antal antagna och registrerade till program på avancerad Antal fall/besättningar med epizootisk sjukdom 20072011............................... Nyinfektion av salmonella i djurbesättningar och anläggningar 20072011....... Andel allvarliga avvikelser vid offentlig kontroll .................................................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 ............................ Anslagsutveckling 1:2 Insatser för skogsbruket..................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Insatser för skogsbruket ............ P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Statens Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet .................................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Bidrag till veterinär Anslagsutveckling 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder .......... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 Djurhälsovård och Anslagsutveckling 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ............ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Bekämpande av Anslagsutveckling 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. ...................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:8 Ersättning för viltskador Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:8 .............. Anslagsutveckling 1:9 Bekämpande av växtsjukdomar......................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:9 Bekämpande av Anslagsutveckling 1:10 Gårdsstöd m.m. ............................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:10 Gårdsstöd m.m........................ Anslagsutveckling 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. ................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:11 Intervention för Anslagsutveckling 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. ........................................ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:12 Finansiella korrigeringar......... Anslagsutveckling 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. ........................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:13 Strukturstöd till fisket Anslagsutveckling 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. ............................................................ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:15 .................... Anslagsutveckling 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor .............................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:16 Konkurrenskraftig Anslagsutveckling 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. ..... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. ..................................................................... P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Anslagsutveckling 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur.............. Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur................................................................................................. Anslagsutveckling 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ......................................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ............................... Anslagsutveckling 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket ........................ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:20 Miljöförbättrande åtgärder Anslagsutveckling 1:21 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. ..................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:21 Stöd till jordbrukets Anslagsutveckling 1:22 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. .................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:22 Stöd till innehavare av Anslagsutveckling 1:23 Främjande av rennäringen m.m. ..................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:23 Främjande av rennäringen Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning............................ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad Anslagsutveckling 1:26 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien ................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:26 Bidrag till Skogs- och P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Utgiftsområde 23, 2013 ............................................................................................ Utsläpp av växthusgaser från jordbruket ................................................................. Nettoupptag av växthusgaser inom skogsbruket 20012010, exkl. träprodukter (tidserien omräknad jämfört på grund av Areal med röjningsbehov fördelat på 3-årsmedelvärden .................... P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag och 15 000 000 2017 (avsnitt 3.1.2), 2.bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden (avsnitt 3.1.7), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför kronor 2015 (avsnitt 3.1.11), 4.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015 (avsnitt 3.1.13), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Från EU-budgeten finansierat strukturstöd till fisket m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015 (avsnitt 3.1.14), 6.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför kronor 2015 och 2016 (avsnitt 3.1.18), 7.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2014, 2015 och 2016 (avsnitt 3.1.19), 8.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 20162018 (avsnitt 3.1.25), 9.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt följande uppställning: P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 2 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd, rennäring och samefrågor. Vidare omfattar utgiftsområdet även verksamhet inom utbildning och forskning. Verksamheten gällande jordbruks- och fiskerinäringarna är i hög grad inriktad på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. Utgifterna för verksamheten inom både jordbruks- och fiskeområdena bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU. De djurfrågor som omfattas berör djur som människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för samt den del av faunavården som avser viltvård. Djur- och folkhälsa, djurskydd och viltvård behandlas under utgiftsområdet. Verksamhet inom landsbygdsområdet syftar till att bidra till en hållbar utveckling av landsbygden genom bl.a. fler och växande företag samt naturresurser som brukas utan att förbrukas. Denna verksamhet består huvudsakligen av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013. Inom livsmedelsområdet bedrivs verksamhet genom att utarbeta regler och utöva kontroll enligt livsmedelslagen samt att främja goda matvanor. Därtill bedrivs verksamhet som avser att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft samt att öka livsmedelsexporten. Verksamheten inom skogsområdet är inriktad på tillsyn, inventering, uppföljning, utvärdering samt rådgivning, utbildning och information. Vidare ingår framför allt miljöinriktade bidrag. Verksamhet inom sameområdet syftar till att verka för en levande samisk kultur, inklusive det samiska språket, byggd på en ekologisk hållbar rennäring och andra samiska näringar. Området omfattar också anslag under andra utgiftsområden. Landsbygdsdepartementet har samordningsansvar för frågor som rör samerna. Verksamhet inom utbildning och forskning utvecklar kunskapen om de biologiska naturresurserna samt om människans förvaltning och hållbara nyttjande av dessa. Den forskning som bedrivs inom de areella näringarna har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Samarbete mellan länder bedrivs inom utgiftsområdet särskilt inom ramen för EU men även internationellt inom FAO (Food and of the United Nations), det nordiska samarbetet, WTO (), (), (alleuropeiskt skogssamarbete), (FAO:s och WHO:s gemensamma livsmedelsstandardiseringsprogram), IPPC (Internationella växtskyddskonventionen), OIE (för djurhälsa) och en rad andra internationella organisationer. Inom utgiftsområdet ingår följande myndigheter: , , och sjukvård, , , () samt vissa verksamheter vid länsstyrelserna och för miljö, areella näringar och P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 samhällsbyggande (Formas). redovisas under utgiftsområde 1 . Av utgifterna finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruk, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling samt Europeiska fiskerifonden. En stor del av EU-stöden avser obligatoriska stöd såsom gårdsstöd och intervention. Därtill kommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering, i huvudsak nationell finansiering av landsbygdsprogrammet och det operativa programmet för fiskerinäringen i . I diagrammet 2:1 visas fördelningen av medel inom utgiftsområdet. Diagram 2.1 Utgiftsområde 23, 2013 Forskning och utbildning (inkl. SLU och stöd via Formas) -EU-stöd (8,): Finansiering från EU-budgeten, t.ex. gårdsstöd, intervention och landsbygdsprogrammet. En del av EU-stödet förutsätter nationell medfinansiering. -Nationell medfinansiering av landsbygdsprogrammet m.m. (2,). -Forskning och utbildning (2,): SLU och stöd till forskning. -Myndigheter (1,): , , m.fl. (ej SLU). -Övrigt (1,): Nationellt stöd, bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m.m. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till Bidrag till vissa internationella organisationer Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 2012 1:3 Internationellt skogssamarbete 2012 1:18 Jordbruks- och livsmedelsstatistik Totalt för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Utgifterna inom utgiftsområdet blev lägre än anvisade medel. Den främsta förklaringen till avvikelsen är utgifterna för landsbygdsprogrammet, vilket till stor del beror på kostnader som inte hade reglerats 2011. Även gårdsstödet blev lägre till följd av förändringar i växelkursen och att delar av stödet betalades ut först . Dessutom har behovet av intervention varit lågt . beräknas utgifterna inom utgiftsområdet bli lägre än anvisat. Förklaringen är främst lägre utgifter för gårdsstöd till följd av en förändrad eurokurs. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Den föreslagna ramnivån är i nivå med den som anvisades . Tabell 2.3 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Statens stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statens budgetsaldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2011/12:136). I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Därutöver tillkommer kapitalvinst på näringsfastigheter. Det har dock inte varit möjligt att i redovisningen särskilja hur stor andel som hänför sig till lantbruksfastigheter respektive övriga näringsfastigheter. Anläggning av ny skog m.m. uppvärmning inom växthus- och Nedsatt energiskatt på el som används inom växthus- och Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner inom jord- och Totalt för utgiftsområde 23 Enligt huvudregeln är uttag ur näringsverksamhet skattepliktigt. Uttag av bränsle för uppvärmning är dock undantaget från skatteplikt om fastigheten är taxerad som lantbruksenhet (22 kap. 9 § inkomstskattelagen (1999:1229), IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffas. Enligt gällande lagstiftning tillämpas dock i detta fall kontantprincipen, vilket innebär att beskattningen skjuts upp, varför en räntefri kredit uppstår i näringsverksamhet (21 kap. 2 § IL). I princip borde räntan på krediten utgöra underlag för skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Anläggning av ny skog m.m. Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk ska kostnadsföras direkt. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Utgifter för inköp samt plantering av träd och buskar för frukt- eller bärodling får dras av direkt (21 kap. 3 § och 20 kap. 17 § IL). Skatteutgiften utgörs av ränteeffekten på den omedelbara avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Skatteutgiften beräknas med hjälp av en uppskattad realränta. Om realräntan är negativ redovisas en negativ skatteutgift. Vid avyttring av skog får fysisk person avdrag med högst av anskaffningsvärdet medan avdraget för juridiska personer är begränsat till . Vid taxeringen för ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdragsgrundande skogsintäkten (21 kap. 419 §§ IL). Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Å andra sidan saknas anledning att ge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteutgiften uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom växthus- och jordbruksnäringen Enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE) gäller energiskattebefrielse för användning av vissa fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. utgörs av full energiskattesats på bränsle. Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och jordbruksnäringen