prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — slutfördes en förstudie om e-arkiv och e-diarium som gjorts på uppdrag av E-delegationen och där varit färdledare för arbetet. Förstudien har lett till ytterligare ett uppdrag från delegationen om att tillsammans med andra myndigheter ska ta fram förvaltningsgemensamma specifikationer för e-arkiv och e-diarium. Främjandearbetet gentemot det kommunala området sker främst via det löpande stöd i arkivarbetet som myndigheten ger kommunerna. Ta emot, bevara och vårda Arkivbestånden hos har ökat betydligt i omfattning, även om ökningstakten avtagit . Materialet består av inte bara papper, utan i mycket ökande grad av ADB-upp- tagningar (elektroniska handlingar), ljudband, videoband, mikrofilm och andra medier som bara går att ta del av genom teknik. har pappershandlingarnas omfång ökat och kartor och ritningar . Mottagandet av elektroniska handlingar och t.ex. ljud- och videoband varierar beroende på när myndigheterna levererar. Detta illustreras genom att det mottogs en mycket liten mängd elektroniska filer, ca 3 700, vilket är en minskning jämfört med föregående års mottagande. Bevarandearbetet omfattar alla de slags informationsbärande medium som hanterar. Inom verksamheten arbetar myndigheten med att hitta samordningsformer för att nå bättre effektivitet och kvalitet. Vid utvecklingen av långsiktigt digitalt bevarande samarbetar myndigheten med LDB-centrum vid . Rutiner och processbeskrivningar har utarbetats för bevarandet av ljud- och videoupptagningar genom digital konvertering. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 8.3 Prestationer inom ta emot, vårda och bevara 20092011 Antal leveranser av arkiv- handlingar (hyllmeter) Antal mottagna kartor och Insatserna inom verksamhetsgrenen uppvisar några tydliga trender. En är att antalet forskarbesök minskat . Ställt mot detta kan nämnas att antalet framtagna volymer ökat trots nedgången i antal forskarbesök. Det kan förklaras med nya beteenden hos forskarna som fotograferar materialet i stället för att göra återbesök på arkivet. Utlåningen av ADB-upp- tagningar har fluktuerat, men har varit betydligt mindre än . Allt större mängder material finns nu tillgängligt på internet, vilket förklarar att ökningen av antal besök på webbplats varit betydande. utvecklar övergripande sök- och orienteringssystem i arkivbestånden (materialet). Myndigheten arbetar med att modernisera arkivinformationssystemet Arkis och har en ny betaversion av söktjänsten NAD prövats. För att ge mer utrymme för besöksgrupper och utställningar utvecklar myndigheten expeditionsmiljöerna genom att ta bort oanvända forskarplatser och register. För att hantera den stora mängden forskarförfrågningar utarbetas ett webbformulär för att effektivisera arbetet. De uppgifter om och ur arkiven som kan sökas och nyttjas med hjälp av databaser, ofta via internet, ökar snabbt. SVAR (Svensk arkivinformation) har t.ex. utvecklat ett system för att via internet indexera de bilder som skannas och publiceras, vilket gör dem mer sökbara. Ett flertal universitet använder sig av SVAR:s databas, framför allt för uppgifter i folkräkningarna. i driver Demografisk Databas (DDSS) som är en registreringsverksamhet för att tolka, systematisera och till- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 gängliggöra kyrkoböckernas innehåll för forskning, skola, kultur och turism. Databasen har över 300 000 besökare . Produktionsverksamheten genom digitalisering vid Mediakonverteringscentrum (MKC) har enligt myndigheten fortgått enligt plan. Kommande digitaliseringsarbete förbereds genom inventering av myndighetens mikrofilmssamlingar. Ett exempel på det är projektet , där tillsammans med Kungl. och arbetar för att hitta effektiva och rationella metoder att digitalisera pappersdagstidningar. Sammantaget har bilddatabaser ökat kraftigt och innehåller nu mer än 115 miljoner digitala bilder, varav 43 miljoner är tillgängliga för forskning via myndighetens hemsida. Arbetet som utförs av Svenskt biografiskt lexikon och Svensk diplomatarium är ett viktig led i myndighetens samverkan med forskarsamhället. färdigställdes band 33 av Svenskt biografiskt lexikon och hela lexikonet finns fritt tillgängligt via internet. Utgivningen av det historiskt-topogra- fiska uppslagsverket har övertagits från och får finansiellt stöd för utgivningen av Kungl. delar via arkiv ut bidrag till enskilda arkiv i enlighet med förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Syftet är enligt förordningen att främja regional arkivverksamhet och att bättre integrera arkivområdet i den regionala kulturpolitiken. Bidragsgivningen har skett i enlighet med de prioriteringar och den praxis som nämnden utvecklat under föregående år. Som en följd av den nya kultursamverkansmodellen förbereds förändrade insatser inom nämnden och den övriga bidragsverksamheten. Tabell 8.4 Prestationer inom tillhandahålla och tillgängliggöra 20092011 fick uppdraget att inrätta ett samordningssekretariat för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande. Digisam är inrättat som en avdelning under riksarkivarien och har tre medarbetare. har arbetet inriktats på att bygga upp och planera verksamheten. Digisam har medverkat på en rad nationella och internationella konferenser, men även arbetat för att tillsätta en rad arbetsgrupper för de mest prioriterade uppgifterna som gemensamma lösningar för digital långtidsbevaring och digitalt tillgängliggörande. samverkan är i huvudsak integrerad i myndighetens dagliga verksamhet. I ett nationellt sammanhang samverkar med hela den statliga sektorn i samband med tillsyn, rådgivning, inkommande arkivleveranser och heraldiska frågor. Även myndighetens arbete inom E-delegationen innebär en samverkan med hela den statliga sektorn. Genom Digisam sker en nära samverkan med de övriga deltagande kulturarvsmyndigheterna och . samverkan med kommunerna sker främst genom rådgivning, men även i heraldiska frågor. Det internationella samarbetet på arkivområdet har varit omfattande. skett med andra nationalarkiv och med internationella arkivorganisationer inom ramen för bl.a. UNESO och ICA (). Inom Europeiska unionen deltar myndigheten i projekten 1.0, APEnet, DC-net och Linked Heritage. I DC- net har agerat projektledare. Digisam har deltagit som svensk representant i on Digitisation. Genom det arbete som bedrivs främjar att kulturarvet kan bevaras, användas och utvecklas för framtiden. Statens insatser på arkivområdet gör det möjligt för medborgarna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial. Därmed upprätthålls offentlighetsprincipens krav och förutsättningar skapas för ökad kunskap på olika områden. verksamhet bidrar även till att främja möjligheten till bildning och kulturupplevelser. Arkivsektorn är en aktiv part i arbetet med att anpassa statsförvaltningen till de arbetssätt som den digitala informationshanteringen innebär. Trots det kvarstår utvecklingsbehov vad gäller bl.a. långsiktigt digitalt bevarande. Avseende detta arbete främjar deltagande i E- delegationen hela den statliga förvaltningens övergång till e-förvaltning och öppen förvaltning (det engelska uttrycket är open government). har, i sin resultatredovisning, gjort sammanfattande kvalitativa bedömningar av varje verksamhetsgren. Myndigheten behöver utveckla definitionerna på kvalitet för att få en tydligare redovisning av de kvalitativa aspekterna på verksamhetens resultat. Bedömningen är att arbetar på ett ändamålsenligt sätt med bevarandefrågorna och kan hantera leveranser av många olika mediatyper. Övergången till digitaliserat material kräver ny teknik och nya arbetssätt. arbetar aktivt med att utveckla och effektivisera myndighetens verksamhet och arbetssätt för att möta statsförvaltningens nya behov. Trots det kräver myndighetens kärnverksamhet större insatser, mycket beroende på den ökande volymen moderna arkivhandlingar. Myndigheten fortsätter sitt arbete med att utveckla tillsynsarbetet, även om detta arbete fått stå tillbaka på grund av arbetet med att sammanfoga lands- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 arkiven och i en samlad myndighet. För att kvalitetssäkra tillsynen kommer att ta fram nya samordningsrutiner för tillsynsarbetet. Bedömningen är att myndigheten arbetar bra med tillgänglighetsfrågorna. En stor del av det mest efterfrågade materialet finns numera tillgängligt i digital form och har ett ökande antal besökare på sina webbplatser. Digisam har inrättats och påbörjat sitt uppdrag att samordna arbetet med att bevara och göra kulturarvet tillgängligt digitalt. I detta ligger även att hitta gemensamma lösningar som bl.a. utvecklar formerna för tillgängliggörande som gör att kulturarvet används och utvecklas. stöttar regionala och lokala projekt som syftar till samarbete mellan de olika kulturarvsinstitutionerna. Det är en viktig utveckling som skapar förutsättningar att nå ut till nya användargrupper. På så vis kan också det material som finns i arkiven ofta med lokal eller regional anknytning komma fler till del så att kulturarvet blir synligt och tar plats på fler ställen i samhället. Det gäller t.ex. i pedagogisk verksamhet eller i det regionala utvecklingsarbetet. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 349 679 tkr prisnivå. 3Motsvarar 349 678 tkr prisnivå. 4Motsvarar 349 678 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader för som är statlig arkivmyndighet med särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet. är central förvaltningsmyndighet för arkivfrågor och har det högsta överinseendet över den offentliga 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 stadsarkiv och Värmlandsarkiv har funktion som landsarkiv inom respektive . Vid finns en verksamhet och en arkiv. Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till ca . Tabell 8.6 Härledning av anslagsnivån 20132016, 6:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen beräknar att anslaget tillförs för mottagande av arkivmaterial från Arbetsförmedlingen. Vidare beräknar regeringen att anslaget tillförs för mottagande av arkivmaterial från . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 miljövård och kyrkoantikvarisk ersättning samt i viss utsträckning det regionala kulturmiljö- arbetet som bedrivs av länsstyrelserna. Vidare omfattas bidragen till kultur- Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom Kulturmiljö, utgiftsområde 17 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 3.3. har tidigare antagit mål för arbetet för kulturmiljön (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). De övergripande målen för verksamhetsområdet är: -ett försvarat och bevarat kulturarv, -ett hållbart samhälle med goda och stimulerande miljöer och med kulturmiljöarbetet som en drivande kraft i omställningen, digheten ska verka för att utveckla och stärka kulturmiljöarbetet och öka kunskapen och insikten om kulturarvets betydelse för människors livsmiljö. RAÄ organiserar sin verksamhet utifrån en rad insatsområden. För varje insatsområde finns ett mål för verksamheten som tydligt relaterar till kvalitativa aspekter. Genom att kvalitetsaspekterna är inarbetade i de olika delmålen så stärks myndighetens samlade arbete för att främja kvalitet i verksamheten. RAÄ har som sektorsmyndighet ett särskilt ansvar för att genomföra funktionshinderspolitiken, vilket t.ex. får stort genomslag i verksamheten vid myndighetens besöksmål. Arbete med jämställdhet och mångfald sker inom RAÄ -allas förståelse, delaktighet och ansvarsgenom kontinuerlig utveckling av interna styr- tagande för den egna kulturmiljön, -nationell och internationell solidaritet och respekt för olika gruppers kulturarv. För att skapa bättre förutsättningar för jämställdhetsintegrering har en datorbaserad genusutbildning genomförts för alla medarbetare . RAÄ påbörjade arbetet med att administrera satsningen Kulturarvslyftet. Bedömningen av det nationella och det regionala kulturmiljöarbetets verksamhet och resultat utgår från måluppfyllelsen inom kärnuppgifterna, bl.a. kunskapsuppbyggnad, tillgänglighet, bidragsgivning och tvärsektoriellt samarbete. Bedömningen utgår vidare från insatser för att främja kvalitet och förmågan att förnya och utveckla verksamheten. () har som myndighet en sammanhållande roll i kulturmiljösektorns gemensamma utvecklingsarbete. Myndighetens uppdrag är att ha överblick över hela sitt ansvarsområde, driva kulturarvsfrågor i dialog med andra samhällssektorer, vara ett centralt stöd och samordna aktörer samt följa upp kulturmiljöområdets styrmedel och arbetssätt. RAÄ:s verksamhet kräver ständigt utvecklingsarbete. Myndigheten arbetar utifrån en strategi och vision som formulerats av myndigheten för perioden 20112013. Strategin lyfter fram kunskapsuppbyggnaden som kärnan i myndighetens uppdrag och beskriver hur myn- Inom arbetet med kulturminnen har RAÄ arbetat med stöd och vägledning till länsstyrelserna som syftar till en mer enhetlig tillämpning av lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (kulturminneslagen). RAÄ ska i en särskild rapport redovisa utfallet av myndighetens beslut (2007) om föreskrifter och allmänna råd avseende verkställigheten av 2 kap. 1013 §§ kulturminneslagen. Regeringen tillsatte en utredning som har haft i uppdrag att lämna sådana förslag till förändringar av lagstiftningen inom kulturmiljöområdet som ska syfta till att öka möjligheterna att leva i, bruka och utveckla kulturskyddade fastigheter och miljöer (dir. 2011:17). Utredningen har också haft i uppdrag att göra en redaktionell översyn av kulturminneslagen och lämna förslag till hur de särskilda nationella målen för arbetet med kulturmiljön kan tydliggöras och anpassas till de nya kulturpolitiska målen. Utredningen fick genom tilläggsuppdrag uppgiften att också se över användningen av metallsökare. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet Kulturmiljöarbete i en ny tid (SOU 2012:37). Utredningens förslag har remitterats. Insatserna lyfter fram kulturarvsperspektiv i arbetet med till exempel regional tillväxt, landsbygdsutveckling och planering av bebyggelse och transporter. Arbetet utförs i samverkan med olika aktörer offentliga, privata och ideella. Genom att visa på goda exempel har RAÄ ökat kunskapen om kulturmiljöns betydelse. Yttranden rörande remisser och liknande är ett viktigt medel för att utveckla tolkningen av kulturmiljön utifrån gällande regelverk. RAÄ har , tillsammans med , representerat i . I arbetet, som förankrats i arbetsgrupper, myndigheter och nätverk i och övriga , har som ledamot i kommittén verkat för att utveckla arbete för hållbar utveckling, god förvaltning av världsarven, nya förbättrade arbetsformer och världsarvskonventionens framtid. Erfarenheterna från arbetet i kommittén kommer, i enlighet med uppdrag i regleringsbrevet , att ställas samman och redovisas. Världsarvsarbetet har också inriktats mot förberedelserna för nästa omgång av periodiska uppföljning som startar . Tillsammans med () har en workshop genomförts för att ge länsstyrelser stöd i världsarvsarbetet. Vid världsarvsmöte i beslutades att uppta på . i är ett svenskt exempel på nordeuropeisk träbyggnadskonst och dekorationsmåleri med globala kulturvärden. De senare årens nedgång i volym på de arkeologiska uppdragen följdes av en ökning under 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2010 vilket innebar ett ekonomiskt trendbrott för RAÄ:s arkeologiska uppdragsverksamhet (UV). visar dock verksamheter åter ett negativt resultat. Uppdragsvolymen har varit hög, men har inte nått nivå. Tabell 9.2 Prestationer uppdragsarkeologi 20092011 En insats har varit de fortsatta undersökningarna av ett centralt kvarter i där omfattande medeltida lämningar dokumenterats. RAÄ har ett samordningsuppdrag för vård och konserveringsfrågor för byggnader, fornlämningar, föremål och annat kulturhistoriskt material. En del i arbetet är att skapa förutsättningar för informationsspridning och erfarenhetsutbyte. Genom att myndigheten tagit initiativ till Kulturvårdsforum har en digital mötesplats skapats för personer och organisationer inom kulturarvsområdet. överfördes från till RAÄ. Verksamheten är lokaliserad i , i två fastigheter som är utrustade för att kunna hyra ut högklassiga föremålsarkiv till i första hand museer. RAÄ förvaltar ca 160 fastigheter på 76 platser, vilka till största delen består av mark och fornlämningsområden. I och bedriver RAÄ omfattande publik verksamhet som bl.a. innefattar aktiviteter för barn och unga. I visionen för myndighetens besöksmål uttrycks att ingen verksamhet () ska vara exkluderande för någon oavsett etnicitet, religion, genus, klass, sexuell läggning eller funktionsnedsättning. Tabell 9.3 Antal besökare och 20102011 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 För att kulturarvsinformationen ska vara så tillgänglig och användbar som möjligt har RAÄ flera e-tjänster. E-tjänsterna ska stödja såväl det professionella kulturarvsarbetet som medborgarnas möjlighet att vara delaktiga i kulturarvsarbetet. Basen för e-tjänsterna är de informationssystem och databaser som myndigheten förvaltar. Förvaltningen av K-samsök innebär att samhällsnytta skapas genom att många kan utnyttja gemensamma lösningar. Ett exempel på arbetet med digital tillgänglighet är att RAÄ med finansiering från driver projektet . Projektet ska i en första fas tillgängliggöra bokverket digitalt på myndighetens hemsida och genomföra en studie av hur ett forskarstöd för runforskning kan fungera. Arkiv- och bibliotekssamlingarna omfattar publikationer, arkivhandlingar och cirka fem miljoner foton och bilder. Myndigheten arbetar fortsatt aktivt med digitalisering av det analoga materialet. Antalet användare av RAÄ:s e-tjänster fortsätter att öka. I myndighetens egna register finns kulturhistorisk information om drygt 648 000 fornlämningar, ca 82 000 byggnader och ca 96 000 fotografier tillgängliga över internet. RAÄ redovisar en omfattande och komplex verksamhet. Uppdragen är många och de kräver stor erfarenhet och förmåga att samarbeta. Regional samverkan har fått ett ökat fokus i och med landstingens nya ansvar för kulturpolitiken och kultursamverkansmodellen. har RAÄ till följd av samverkan stärkt sin roll genom att bidra med kunskap och underlag i olika sammanhang. Kulturmiljöperspektiven har därmed blivit tydligare och kommit in tidigt i olika processer. RAÄ samverkar bl.a. med andra statliga myndigheter, organisationer och näringsliv. Myndigheten har omfattande samverkan både nationellt och internationellt. Bland samverkansparterna märks också flera universitet och högskolor samt en lång rad regionala och lokala aktörer med koppling till myndighetens besöksmål. RAÄ har arbetat i bred samverkan, med bl.a. , för att lyfta fram det civila samhällets potential för bevarande och utveckling av kulturmiljön. Samarbete med läns landsting och Västra samt länsstyrelserna i och har resulterat i ramöverenskommelser om det fortsatta samarbetet för att bidra till utveckling av kulturarvs- och kulturmiljöverksamheter. På den regionala nivån ansvarar länsstyrelserna för myndighetsarbetet inom kulturmiljöområdet. Även länsmuseerna har en viktig roll i det regionala kulturmiljöarbetet, bl.a. rörande uppbyggnad och förmedling av kunskap. Det finns sammantaget en tydlig ambition inom länsstyrelserna att utveckla kulturmiljöarbetet för att möta utmaningarna i dagens samhälle. Länsstyrelserna har som kollektiv arbetat för att hitta nya effektiva samverkansformer. Flera länsstyrelser gör viktiga insatser för att främja införandet av kultursamverkansmodellen. Länsstyrelsernas insatser inom området är nödvändiga och grundläggande för att bevara och utveckla kulturlandskapet. Länsstyrelserna har tillsammans med RAÄ, på uppdrag av regeringen, utarbetat ett program för hur ett fördjupat och samordnat arbete mellan myndigheterna ska bidra till att stärka det offentliga kulturmiljöarbetet. Samarbetet har i allt större utsträckning inriktats på konkreta frågor. Inom ramen för bidraget till kulturmiljövård har RAÄ genom länsstyrelserna medverkat till finansiering av mer än 1 700 projekt inom områdena vård av byggnader, fornlämningar och landskap, information och tillgängliggörande, arkeologi och kunskapsunderlag. Bidraget är avgörande för möjligheterna att förvalta många av landets mest värdefulla kulturmiljöer. Vårdinsatserna har gjort att kulturhistoriska värden har bevarats och utvecklats. Krävande antikvariska arbeten, som normalt inte är möjliga för en fastighetsägare att genomföra, har kunnat komma till stånd. skapar förutsättningar för goda livsmiljöer samt för regional utveckling och tillväxt. Insatserna har bidragit till att lyfta fram och tillgängliggöra många kulturmiljöer, ofta i samverkan med andra aktörer. Genom förbättrade kunskapsunderlag kan kulturmiljöer i högre utsträckning tas till vara i samhällsutvecklingen. En översyn av RAÄ:s bidragsfördelning till länsstyrelserna har genomförts och ett förslag till en ny fördelningsmodell har tagits fram. Syftet har varit att förenkla och effektivisera den administrativa hanteringen av anslaget för att öka effekterna av bidraget. Den nya modellen möjliggör ett mer strategiskt arbetssätt för både länsstyrelserna och RAÄ. En ny förordning (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer trädde i kraft . Införandet av den nya förordningen innebär, förutom en generell modernisering, att större fokus läggs på bl.a. tillgängliggörande, bättre kunskapsunderlag och ökad helhetssyn. RAÄ har i regleringsbrevet fått i uppdrag att lämna en rapport om hur införandet av förordningen påverkat bidragsgivningen. Regeringen har tagit initiativ till en omfattande satsning på hembygdsrörelsens byggnader inom anslaget för bidrag till kulturmiljövård. Projektet med historia omfattar totalt under 2010-2012 och ska bidra till vården av kulturhistoriskt värdefulla byggnader på landets hembygdsgårdar. RAÄ ska i en rapport till regeringen, , redovisa och kommentera projektets resultat. får ersättning från staten för kostnader i samband med vård och underhåll av kyrkliga kulturminnen. Den kyrkoantikvariska ersättningen uppgår till . Ersättningen bidrar till att det kyrkliga kulturarvet bevaras hållbart och långsiktigt. De statliga insatserna på kulturmiljöområdet bidrar till att främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Insatserna främjar en hållbar utveckling och leder till att levande och omhändertagna kulturmiljöer kan ge människor ökad livskvalitet och ge förut- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 sättningar för utveckling av nya idéer och verksamheter i hela landet. För att kulturmiljöarbetet ska kunna fortsätta att vara en stark kraft i samhällsutvecklingen krävs att mål och styrmedel kontinuerligt utvecklas. Det är också angeläget att samverkan inom kulturmiljöområdet fördjupas och utvecklas vidare. Kulturmiljöarbetets roll och betydelse inom kultursamverkansmodellen bör förtydligas och befästas genom aktiv medverkan från RAÄ och länsstyrelserna.