prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — Regeringens satsningar på forskning och innovation, i kombination med ett positivt företagsklimat som uppmuntrar till nytänkande och satsningar inom energi- och miljöområdet, skapar tillväxt, nya jobb, och goda exportmöjligheter inom energi- och miljösektorn som resultaten bidrar till en bättre miljö. Denna förstärkning möjliggör att ambitionerna höjs när det gäller teknikverifiering och demonstration på energiområdet, samfinansiering inom EU:s strategiska energiteknikplan och andra energiaktiviteter inom det europeiska samarbetet samt inom ingångna bilaterala avtal om forskningssamarbeten. Insatserna för forskning och utveckling av hög kvalitet för långsiktig kompetensuppbyggnad ökas och insatser kring strategiska innovationsområden med energirelevans kan skapa starka tvärvetenskapliga och tvärsektoriella samverkansstrukturer. Regeringen föreslår i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) en ökning av insatserna inom utgiftsområde 21 Energi för forskning och innovation på energiområdet. Anslaget för energiforskning till bör öka med totalt 20132016. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2015 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivå bli högre 2016. Verksamhetens inriktning beskrivs i propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem. 13.4Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Regeringens bedömning: Anslagen för forskning samt för forskning och samfinansierad forskning till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör öka med totalt 20132016. Anslaget för forskning bör öka med 2013, med högre 2016 än 2012. Anslaget för forskning och samfinansierad forskning bör öka med 2013, med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: De utmaningar som samhället står inför när det gäller miljö, samhällsbyggande och utveckling av en hållbar produktion inom de areella näringarna gör att forskningen på området behöver stärkas. Svensk miljö- och lantbruksvetenskaplig forskning håller hög kvalitet, vilket innebär att kan bidra med viktiga och nya kunskaper för att möta de globala utmaningar vi står inför när det t.ex. gäller livsmedelsförsörjning och minskad användning av fossila råvaror. En trygg och säker livsmedelsförsörjning, god djurvälfärd och hållbart nyttjande av producerad biomassa samt de areella näringarnas roll för utvecklingen av en biobaserad samhällsekonomi är områden som är centrala. Skogens liksom landsbygdens roll i det sammanhanget bör särskilt uppmärksammas. Regeringen anser att forskningen om riskerna med kemikalieanvändning inklusive forskning om användning och spridning av nanomaterial och läkemedel bör stärkas. Det behövs även forskning om farliga ämnen och grön kemi. Vidare bör få ytterligare medel för att säkerställa sin verksamhet som en infrastruktur för forskning inom miljöområdet. Basanslagen till IVL och bör också stärkas genom finansiering från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. En ökning av anslaget till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande är därmed motiverat från kvalitetssynpunkt. Anslagen för forskning samt för forskning och samfinansierad forskning till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör därför öka med totalt 2013 2016. Anslaget för forskning bör öka med 2013, med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Anslaget för forskning och samfinansierad forskning bör öka med 2013, med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Satsningen inkluderar en satsning på strategiska 2012/13:30 innovationsområden på . Detta beskrivs även i avsnitt 7.1. 13.4.1Ytterligare satsningar inom för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes ansvarsområde I detta avsnitt följer en översikt över ytterligare satsningar inom anslaget för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Översikten inkluderar sådana satsningar som beskrivs närmare i andra delar av propositionen. Forskning för näringsliv och samhälle: Forskning om skogsråvaror och biomassa nya material och biobaserade produkter för en biobaserad samhällsekonomi Svensk forskning på biobaserade produkter är internationellt uppmärksammad. Det finns en stor potential i att öka förädlingsvärdet hos de förnybara råvaror som dagens processindustri använder. En effektivare användning av råvaror och användning av restprodukter, biprodukter och avfall minskar belastningen på ekosystemen. Det krävs också insatser för att befintlig kunskap snabbare ska komma till användning. I en hållbar biobaserad samhällsekonomi ökar biomassan förädlingsvärdet i biobaserade produkter, som energianvändningen minimeras, och näring och energi återvinns från slutprodukterna. Även denna satsning bör göras i nära samverkan med näringsliv och andra intressenter. Detta beskrivs närmare i avsnitt 8.2.2. Forskning för näringsliv och samhälle: Forskning om hållbart samhällsbyggande Regeringens bedömning är att en satsning på forskning om hållbart samhällsbyggande är angelägen. Forskningssatsningen bör ske i nära samarbete med bygg- och bostadssektorn samt i samverkan med andra aktörer nationellt och internationellt. Satsningen bör vara tydligt åtgärdsinriktad för att bidra till teknikutveckling, innovation samt miljöteknikexport. Detta beskrivs närmare i avsnitt 8.2.3. Regeringens bedömning: Anslaget för forskning till för arbetsliv och socialvetenskap bör öka med totalt 45 miljoner Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: för arbetsliv och socialvetenskap har på regeringens uppdrag lämnat förslag till en samlad forskningsstrategi för politikområden inom hälso- Prop. 2012/13:30 och välfärdsområdet (S2011/991/), som ett underlag till denna Vidare har för arbetsliv och socialvetenskap på regeringens uppdrag kartlagt forskningsläget rörande funktionsnedsättning och funktionshinder (S2011/1516/FST). för arbetsliv och socialvetenskap har även tagit initiativ till en internationell utvärdering av svensk forskning inom alkohol, narkotika, dopning, tobak och spelberoende (An Evaluation of on Alcohol, Narcotics, Doping, Tobacco and Gambling, ANDTG). står liksom de flesta andra länder i inför en stor demografisk utmaning att anpassa samhället till en allt äldre befolkning. En fjärdedel av befolkningen beräknas enligt befolkningsprognos vara eller äldre . Kostnaderna för den åldrande befolkningens hälso- och sjukvård och äldreomsorg uppgick till . Arbetsmarknadens funktionssätt och arbetslivets utveckling är av stor betydelse för samhällsutvecklingen. Det är därför angeläget att arbetslivs- och arbetsmiljöforskning bedrivs med hög kvalitet och i tillräcklig omfattning. För att uppnå en hög sysselsättningsgrad och ett längre deltagande i arbetskraften, behövs forskning om hur ett inkluderande, utvecklande och hälsosamt arbetsliv skapas med en bra arbetsmiljö, som inte slår ut människor på grund av skador eller ohälsa. Detta tas upp i den forskningssatsning på åldrande och hälsa som bör genomföras med utgångspunkt från den demografiska utmaningen. Medel för forskning om åldrande och hälsa beskrivs närmare i avsnitt 9.3.2. Anslaget för forskning till för arbetsliv och socialvetenskap bör därför öka med totalt 20132016. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. för arbetsliv och socialvetenskap bör samverka med relevanta forskningsfinansiärer i riktade satsningar. Inom anslagsökningen bör avsättas för forskning om alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel 2014, 2015 och 2016. 13.5.1Ändrat namn för för arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap bildades , när regeringen inrättade en ny organisation för forskningsfinansiering. ansvarsområden från och delar av ansvarsområdet för , vilket återspeglades i Arbetsliv och Socialvetenskap i namnet för arbetsliv Av förordningen (2007:1431) med instruktion för för arbetsliv och socialvetenskap framgår att rådet har till uppgift att främja arbetslivsområdet samt inom social- och folkhälsovetenskap. 2012/13:30 rådet uppdrag inom hälsoområdet som kommer till uttryck både i instruktionen och i form av särskilda regeringsuppdrag, som inte återspeglas i det nuvarande namnet. Myndighetens uppdrag när det gäller arbetslivsforskningen framgår av dess nuvarande namn. I enlighet med förarbetena bl.a. propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98) och propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) stödjer myndigheten också välfärdsforskning, bl.a. forskning som rör människors välfärd: hälsa, vardagsliv, arbete, arbetsförmåga och delaktighet samt hur socialförsäkringen och dess finansieringsformer påverkar människors hälsa, välfärd och arbetskraftsdeltagande. Detta återspeglas dock inte i nuvarande namn. Namnet på för arbetsliv och socialvetenskap bör därför ändras till för hälsa, arbetsliv och välfärd. för arbetsliv och socialvetenskaps huvudområden för forskning för arbetsliv och socialvetenskap stödjer forskning inom de sex huvudområdena Arbete och hälsa, , Arbetsmarknad, Folkhälsa, Välfärd och socialförsäkring, samt Omsorg och sociala relationer. Inom Arbete och hälsa återfinns forskning om arbete, arbetsmiljö, vardag och hälsa, interventioner, implementering och metodutveckling samt betydelsen för bl.a. hälsan och arbetskraftsdeltagandet. Inom området finansieras bl.a. forskning om ny teknik och ledarskapets roll för verksamhetens styrning och för att skapa goda arbetsvillkor. Inom området Arbetsmarknad återfinns forskning om arbetsmarknadens funktionssätt och reglering. Inom området Folkhälsa stöds forskning som bl.a. handlar om orsaker, förekomst och förebyggande av ohälsa i befolkningen liksom om levnadsvanornas, miljöns, samhällsförhållandenas och vårdsystemets betydelse för befolkningens hälsa och hälso- och sjukvårdens effektivitet. Inom området Välfärd och socialförsäkring stöds forskning om socialpolitik och socialförsäkring liksom av välfärd och levnadsvillkor, men även samspelet mellan arbetsvillkor, hälsa och socialförsäkring. Inom området Omsorg och sociala relationer stödjer för arbetsliv och socialvetenskap bl.a. forskning om olika behandlingsmetoder. Frågor och villkor inom vård och omsorg stöds direkt inom flera av myndighetens forskningsområden, exempelvis anställdas hälsa och kompetens, arbetsorganisation och ledarskap samt hälsoekonomi. Forskning om hälsa, arbetsliv och välfärd har starka beröringspunkter. Forskningsresultat inom dessa områden kan bidra till ett väl fungerande arbetsliv, befolkningens hälsa och välfärd, till att vård, stöd och omsorg, socialförsäkrings- och välfärdssystem var för sig och i interaktion med varandra fungerar effektivt och ger värde för pengarna. för arbetsliv och socialvetenskap stödjer forskning med hög relevans för de samhällsutmaningar står inför som berör hälsa, arbetsliv och välfärd och kan belysa frågeställningar tvärvetenskapligt, multidisciplinärt och ur ett helhetsperspektiv. Inom medicin och hälsa finansierar såväl Prop. 2012/13:30 grundforskning som tillämpad forskning med ambitionen att forskningsresultat kommer till användning. Forskningen som stödjer och som ger kunskap om sjukdomars ursprung och om hur sjukdomar förebyggs, uppkommer och behandlas. ansvarsområde innefattar allt från forskning på molekylär- och cellnivå och forskning som involverar försöksdjur till studier på patienter och epidemiologiska studier på grupper av människor. för arbetsliv och socialvetenskap och stödjer således forskning med olika inriktning inom hälsa men forskningen har viktiga beröringspunkter. Det är ett av skälen till att regeringen i tidigare avsnitt bedömer att forskningssatsningen på Åldrande och hälsa bör genomföras av de båda myndigheterna (se avsnitt 9.3.2). Forskning om äldre och åldrande innefattar såväl medicinsk forskning som teknisk socialvetenskaplig samt praktiknära vård- och omsorgsforskning. Det tvärvetenskapliga samarbetet kan bidra till ökad vetenskaplig kvalitet, ökat nyttiggörande av forskningsresultat samt ökad relevans för att möta de utmaningar samhället nu står inför. Det är vidare regeringens bedömning att ansvaret för finansiering av vårdforskning delas mellan och för arbetsliv och socialvetenskap (se avsnitt 9.8). Det är viktigt att råden samverkar kring gemensamma och angränsande ansvarsområden för att åstadkomma synergieffekter och därmed underlätta tvärvetenskaplig och områdesövergripande effekter av forskning. Formerna för samrådet bör utarbetas i samverkan mellan för arbetsliv och socialvetenskap, och rapporteras till regeringen. 13.5.2Forskning om alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel Regeringens bedömning: Inom anslaget för forskning till för arbetsliv och socialvetenskap bör användas 2014, 2015 och 2016 för att stärka forskning om alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel. Samverkan bör ske med övriga berörda forskningsfinansiärer och med representanter för yrkesföreträdare inom berörda områden. för arbetsliv och socialvetenskap bör utveckla ett långsiktigt flerårigt tvärvetenskapligt program för forskning inom området alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel. Skälen för regeringens bedömning: En utvärdering av svensk forskning om alkohol, narkotika, dopning, tobak och spelberoende har genomförts på uppdrag av för arbetsliv och socialvetenskap (on Alcohol, Narcotics, Doping, Tobacco and Gambling, Evaluation report, Life and , 2012). Den visar att internationellt sett har en forskning av hög kvalitet inom området, men de ekonomiska förutsättningarna och forskningsprioriteringarna behöver bli mer 2012/13:30 samordnade och långsiktiga. Unga forskare bör ges möjlighet att utveckla sig och sin forskning för att säkra en fortsatt högkvalitativ forskning vid en förestående generationsväxling. En satsning på epidemiologisk forskning, bl.a. kopplat till förebyggande arbete, och en utvärdering av den nationella politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och spelberoende rekommenderas. Vikten av fortsatt utveckling av behandlingsforskning för att bl.a. öka kunskapen och interaktionen mellan psykosocial behandling och läkemedel lyfts också fram. (S 2008:04) konstaterade i sin analys att missbruks- och beroendevården brister när det gäller kunskapsbaserade insatser (SOU 2011:35). Även Kommuner och Landsting har i sitt inspel till forsknings- och innovationspropositionen (U2011/3156/F) framfört behovet av att inom område utveckla klientnära forskning där tvärvetenskaplighet är ett viktigt inslag liksom effektforskning av specifika insatser och metoder. Kännetecknande för missbruks- och beroendevården är att den omfattar både medicinska och psykosociala insatser. Det finns därför stort behov av att utveckla tvärvetenskaplig praktiknära forskning om effekter av psykosociala behandlingsprogram och tidiga insatser, vilket även bör inkludera nya internetbaserade behandlingsformer och behandlingsprogram som kombinerar psykosocial behandling och läkemedelsbehandling. Kunskap om vilka grupper som nås av behandling samt hur programmen bör utformas och genomföras för att öka tillgängligheten är angelägen. Eftersom missbruks- och beroendevården omfattar flera huvudmän, är det angeläget att även öka kunskapen om hela vårdsystemet och hur insatser bör samordnas för att möta olika individers behov, inte minst individer med samsjuklighet eller blandmissbruk. En stor utmaning ligger i att utveckla former för bättre samverkan mellan hälso- och sjukvården, inklusive psykiatrin och , men även med t.ex. som internet skapar möjligheter för nya behandlingsformer när det gäller alkohol, narkotika, dopning, tobak och spelberoende, innebär det även en distributionskanal för nya droger, vilket också är ett område där kunskapen är bristfällig. Inom anslaget för forskning till för arbetsliv och socialvetenskap bör användas 2014, 2015 och 2016 för att stärka forskning om alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel. Samverkan bör ske med övriga berörda forskningsfinansiärer och med representanter för yrkesföreträdare inom berörda områden. 13.5.3Ytterligare satsningar inom för arbetsliv och socialvetenskaps ansvarsområde I detta avsnitt följer en översikt över ytterligare satsningar inom anslaget för för arbetsliv och socialvetenskap. Översikten anger sådana satsningar som beskrivs närmare i andra delar av propositionen. Vårdforskning är av central betydelse för att utveckla vård och omsorg och förbättra befolkningens hälsa. De största utmaningarna för vård och omsorg handlar allt mer om tvärsektoriella problemställningar och sammansatta behov hos patienter och brukare. Forskningen om vårdens arbetsorganisation och personalens arbetsmiljö har vidare betydelse för kvaliteten i vård- och omsorg, för ett hälsosamt arbetsliv och för möjligheten att rekrytera personal. för arbetsliv och socialvetenskap bör avsätta särskilda medel för vårdforskning relaterad till myndighetens ansvarsområden, arbetsliv, socialvetenskap och folkhälsa. Detta beskrivs närmare i avsnitt 9.8. Regeringen beskriver i denna proposition en satsning på forskning om åldrande och hälsa. En sådan satsning gäller flera områden, ett inom medicinsk forskning där medel bör tillföras samt ett område som riktas mot socialvetenskap och omsorg där medel bör tillföras för arbetsliv och socialvetenskap. Detta beskrivs närmare i avsnitt 9.3.2. Som beskrivs i avsnitt 10.3 bör anslaget till Rymdstyrelsen öka. Svensk rymdforskning håller hög kvalitet och deltar aktivt i internationella samarbeten, speciellt inom det europeiska rymdorganets () program. Forskning inom rymdområdet har nära kopplingar även till industriell verksamhet i och med att rymdforskningen kräver en tekniskt komplicerad infrastruktur i teleskop, satelliter och uppskjutningsmöjligheter för rymdraketer. De nära kopplingarna med näringslivet gör att det finns många möjligheter att koppla forskningen till rymdindustrins verksamheter. 13.7Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter Regeringens bedömning: Statliga myndigheter som bedriver eller finansierar forskning bör ha ett system för att kvalitetssäkra forskningen. Vid bör det finnas ett nätverk för myndigheters kunskap och erfarenhetsutbyte mellan forsknings- och utvecklingsarbete för att driva utvecklingen av kvalitetssäkringsmetoder och andra gemensamma forsknings- och utvecklingsfrågor. Utredningens förslag i betänkandet Kvalitetssäkring av forskning vid statliga myndigheter (SOU 2012:20): Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 3. utredningens slutsatser och förslag och remissinstansernas synpunkter. En stor majoritet av remissinstanserna, däribland , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , och Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete, anser att utredningens förslag om ett nätverk för de myndigheter som bedriver egen, eller finansierar andras, forskning kopplat till seminarier för handläggare i bör prioriteras och genomföras. nätverket för forskning och utveckling bör dock utredas tydligare med avseende på inriktning och innehåll. Vidare anser flertalet av remissinstanserna, bl.a. Rymdstyrelsen, , institutet, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och , att förslaget om vetenskapligt råd, eller motsvarande, samt regelbundna utvärderingar av myndigheternas forsknings- och utvecklingsverksamhet är viktiga incitament för att säkerställa att all forskning som bedrivs sker med högsta vetenskapliga kvalitet. Det påtalas dock i sammanhanget att påfrestningarna på systemet kan bli stor, framför allt på universiteten och högskolorna, eftersom det kan uppstå svårigheter med att rekrytera experter i tillräcklig omfattning för regelbundna utvärderingar. Många remissinstanser, bl.a. , Kriminalvården, , och , stödjer utredningens förslag att utvärdera överföringarna av forskning och utveckling från myndigheter till universitet och högskolor. Skälen för regeringens bedömning: Enligt statsbudgetanalys investerar staten mer än i forskning och utveckling . Huvuddelen av dessa medel används för finansiering av forskning och utveckling vid universitet och Fördelningen av de direkta anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor kvalitetssäkras när det gäller vetenskaplig kvalitet. Detta görs genom omfördelning av delar av anslagen baserat på kvalitetsmått, såsom andelen externa bidrag och antal publikationer och citeringar i internationella tidskrifter. medel för forskning och utveckling vid universitet och högskolor för arbetsliv och socialvetenskap och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, rådet för utvecklingssamarbete (Sida) samt finansiärerna , Rymdstyrelsen och Verket för innovationssystem. energimyndighet, Verket för innovationssystem, för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar utvecklingssamarbete samt inom försvarssektorn använder både vetenskapliga kvalitetsbedömningar och bedömningar av forskningens relevans för de områden som finansiärerna verkar för. Övriga statliga investeringar i forskning och utveckling finansieras via finansiera eller bedriva forskning och utveckling och högre utbildning. Den forskning som bedrivs vid dessa myndigheter, eller på uppdrag av dessa, har stor spännvidd i fråga om ämnesinriktning och vetenskaplig kvalitet. Vid de aktuella bedömningarna är relevans för myndighetens samhällsuppgift en viktig faktor och en kvalitetsindikator i sig själv. Regeringen anser att det är av hög vikt att även forskningens vetenskapliga kvalitet bedöms. Det är oklart hur bedömningarna av vetenskaplig kvalitet görs när det gäller forskning och utveckling vid olika myndigheter. Det finns i många av de aktuella fallen inte heller något samarbete mellan olika aktörer. Ett förbättrat samarbete kan vara ett sätt att bidra till att säkra även den vetenskapliga kvaliteten när det gäller den forskning och utveckling som bedrivs av olika myndigheter. Kollegial bedömning, s.k. peer review, som underlag för fördelning av forsknings- och utvecklingsmedel tillämpas av de flesta myndigheter, även om tillvägagångssätten varierar. Kvalitetssäkringen av forskning som utförs eller ges i uppdrag till annan utförare är i de flesta fall tillfredställande. Det finns dock fall där myndigheters kvalitetssäkring är otillräcklig. Vidare är insynen i vissa myndigheters forsknings- och utvecklingsverksamhet otillräcklig utan kontinuerlig extern insyn. En bättre synkronisering av myndigheternas kvalitetssäkring av forsknings- och utvecklingsverksamheten är viktig för att öka kvaliteten och behålla trovärdigheten för den forskning som initieras med statliga medel. Som utredaren konstaterar, innehåller den forskning och utveckling som bedrivs vid myndigheter, eller på uppdrag av dessa, en stor spännvidd i fråga om ämnesinriktning och vetenskaplig kvalitet. Vidare konstateras att kvalitetssäkringen håller en hög eller åtminstone tillfredsställande nivå vid så gott som alla myndigheter. Vid de aktuella kvalitetsbedömningarna är relevans för myndighetens samhällsuppgift en viktig faktor och en kvalitetsindikator i sig själv. Det är dock mycket viktigt att forskningens vetenskapliga kvalitet också bedöms. Det finns olikheter i myndigheters metoder för kvalitetssäkring av sin forsknings- och utvecklingsverksamhet, vilket delvis beror på myndigheternas olika uppdrag och förutsättningar samt forskningens karaktär och omfattning. Det är angeläget att samtliga myndigheter som bedriver eller finansierar forskning har en effektiv och tillfredsställande kvalitetssäkring, där det normalt ingår extern forskarmedverkan. En lämplig form för kvalitetssäkring kan, som utredningen föreslår vara att inrätta ett vetenskapligt råd, eller motsvarande, vid myndigheter som bedriver eller finansierar forskning.