prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — Regeringen är mycket aktiv i förhandlingarna om budgetramen och om finansieringen av nytt system för EU:s gemensamma utgifter. Regeringen anser sammantaget att utgiftsnivån är alltför hög och att budgetramen saknar tillräcklig modernisering och nödvändiga omprioriteringar. Regeringen motsätter sig också minskningen av värdet på rabatter och införandet av nya egna medel. EU:s fleråriga budgetram 20142020 och systemet för egna medel presenterade kommissionen ett förslag till EU:s fleråriga budgetram för åren 20142020. Kommissionens paket består bl.a. av ett förslag till förordning för en flerårig budgetram för 20142020 och ett meddelande om EU:s budgetram En budget för 2020. presenterade kommissionen förslag till beslut och förordningar om systemet för egna medel budgetens inkomstsida. Se faktapromemoria 2010/11:FPM143 för kommissionens förslag för både utgifts- och inkomstsidan. Kommissionens förslag har följts av lagstiftningsförslag på enskilda politikområden (se vidare under respektive politikområde). Kommissionens förslag innebär en total volym för åtagandebemyndiganden på priser för perioden 20042020, motsvarande av EU:s BNI. Betalningsbemyndigandena föreslås uppgå till totalt , motsvarande av EU:s BNI. Ett antal instrument föreslås ligga utanför utgiftstaket i budgetramen. Totalt uppgår volymen för dessa instrument till priser. Totalt innebär det ett utgiftstak för budgetramen inklusive instrument utanför utgiftstaket på , motsvarande av EU:s BNI . Sammantaget innebär detta en ökning av de totala utgifterna, inklusive de instrument som ligger utanför utgiftstaket i budgetramen, med i fasta priser eller jämfört med nuvarande budgetram (se tabell 1.) Budgetramen 20142020 (priser) Kommissionens förslag innebär en i stora drag oförändrad utgiftsstruktur jämfört med , men med vissa förändringar som framförallt innebär att utgifterna kopplas tydligare till målsättningarna i 2020- strategin. Förslaget medför också att flera, inklusive nya, instrument läggs utanför budgetramen samt att nya initiativ tas för att öka flexibiliteten i budgeten. Kommissionens föreslår, räknat över hela perioden, ökade utgifter på områden som forskning och utveckling, innovationer, utbildning, infrastruktur, rättsliga och inrikes frågor samt utrikespolitik. föreslås endast marginella utgiftsminskningar för den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken. För budgetens inkomstsida föreslås två nya egna medel: en skatt på finansiella transaktioner och en modifierad mervärdesskattebaserad intäktskälla. Kommissionen föreslår också att nuvarande rabattarrangemang ska upphöra och ersättas av ett system med klumpsummor. Värdet på rabatter minskar genom förslaget i genomsnitt . Med kommissionens förslag riskerar den svenska EU-avgiften att öka med i genomsnitt , varav knappt hälften av ökningen är en direkt effekt av de minskade rabatterna och drygt hälften är en effekt av den föreslagna betalningsvolymen. Av den ökade betalningsvolymen härrör ca hälften från utestående åtaganden från den innevarande budgetramen. Regeringen välkomnar att kommissionen har presenterat ett förslag till ny budgetram inför nästa budgetperiod. Förslaget svarar dock inte upp mot dagens ekonomiska verklighet. Utgiftsnivån är sammantaget alltför hög och utgiftssidan saknar tillräcklig modernisering och nödvändiga omprioriteringar. Regeringen eftersträvar en real frysning av betalningsvolymen i nästa budgetram och en oförändrad svensk EU- avgift. Det är positivt att kommissionens förslag innebär ökningar på områden som bidrar till tillväxt och som har ett tydligt europeiskt mervärde. Men satsningarna kan endast tillåtas om minst motsvarande minskningar görs inom andra politikområden och regeringen är starkt kritisk till att besparingar och reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken inte är mer omfattande. Regeringen är också starkt kritisk till upplägget att lägga instrument utanför utgiftstaket i budgetramen eftersom det strider mot sunda budgetprinciper. Samtliga fonder och instrument bör ligga inom budgeten. En restriktiv utgiftsnivå är en förutsättning för flexibilitet i budgetramen. Då kommissionens förslag inte kan anses innebära en restriktiv utgiftsnivå motsätter sig regeringen alla de element till utökad flexibilitet som föreslås. Regeringen motsätter sig minskningen av värdet på rabatter och införandet av nya egna medel. Kommissionens initiativ har förhandlats i rådet och kommer att ligga till grund för fortsatta förhandlingar i rådet samt mellan rådet och åtminstone . Regeringen har löpande samrått med inför möten i Allmänna rådet. har informerats om kommissionens för- slag , skatteutskottet och Skr. 2011/12:105 beredningsgrupp för EU:s fleråriga budgetram . Utvidgningen är en av EU-samarbetets största framgångar och har medverkat till stärkandet av säkerhet, ekonomiska utveckling och stabilitet. Att utvidgningen fortsätter är strategiskt viktigt för EU som helhet, inte minst avseende unionens kapacitet att bemöta globala utmaningar. har värnat bevarandet av utvidgningens principer och att unionens åtaganden fullföljs. avslutades de tekniska förhandlingarna med som tillsammans med EU:s medlemsstater undertecknade anslutningsfördraget. presenterade kommissionen sitt årliga utvidgningspaket. Paketet innehåller tre typer av dokument: -en övergripande utvidgningsstrategi för perioden 20112012, -översynsrapporter för anslutningslandet , kandidatländerna , (fYROM), och , de potentiella kandidatländerna , och samt Kosovo, -yttranden för och det potentiella kandidatlandet . Utvidgningsstrategin betonar utvidgningens viktiga funktion som instrument för samhällelig utveckling, men också hur betydelsefull processen är för EU som helhet. Här ges det utvidgning mot som exempel på hur unionen har gynnats ekonomiskt och blivit bättre att möta globala utmaningar. Under utvidgningsförhandlingar är EU:s lagstiftning uppdelad i s.k. kapitel. Kandidatlandet ska anta och genomföra ett eller flera kapitel innan nya kapitel kan öppnas. I utvidgningsstrategin föreslår kommissionen även en ny förhandlingsmetodik för förhandlingskapitlen 23 (rättsväsende och grundläggande rättigheter) och 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) som kallas den nya ansatsen. Förslaget har sin bakgrund i erfarenheterna från förhandlingarna med och inför stundande förhandlingar med länder som ofta har betydande brister på rättsstatsområdet. Grundtanken är att åstadkomma ett tidigt och särskilt fokus på dessa två kapitel under hela förhandlingsprocessen. 7.2 Samarbets- och verifikationsmekanismen Inför och EU-anslutning togs beslutet att kommissionen även efter inträdet i unionen skulle fortsätta att granska ländernas anpassningsarbete inom området för rättsliga och inrikes frågor Skr. 2011/12:105 samt inom jordbruksområdet. Granskningen sker inom ramen för den s.k. samarbets- och verifikationsmekanismen, vilket bl.a. innebär att länderna ska rapportera om sina framsteg till kommissionen var sjätte månad. Rådet slog återigen fast att samarbets- och verifikationsmekanismen fortsätter till dess att fastställda riktmärken uppfyllts. uppmanades härvidlag att accelerera sina ansträngningar inför den långsiktiga översyn av perioden 20072012 som ska genomföras . beslutade EU:s medlemsstater att de tekniska förhandlingarna med kunde avslutas. Anslutningsfördraget undertecknades därefter av och EU:s medlemsstater , varpå ratificeringen av fördraget kunde inledas. Folkomröstning i är utsatt till . I samband med att landet bedömdes uppfylla de slutliga villkoren för medlemskap gav kommissionen sitt stöd till ett EU-inträde preliminärt per . kan då därmed komma att bli unionens 28:e medlemsstat. En förutsättning är att reformarbetet i landet fortsätter fram till själva anslutningen och då i synnerhet gällande de svårare kapitlen: rättsväsende och grundläggande rättigheter, rättvisa, frihet och säkerhet samt konkurrenspolitik. Tiden mellan de avslutade anslutningsförhandlingarna och ikraftträdandet av fördraget regleras genom ett interrimsavtal mellan och samt av EU:s interna genomförandebestämmelser. erhåller status som aktiv observatör i de flesta av rådets organ, kan ta del av informationsutbytet och kan på begäran beviljas delta i samrådsförfarandet. Efter beslut av rådet inleddes anslutningsförhandlingarna med . Förhandlingstakten har emellertid varit förhållandevis låg, eftersom 19 av 35 förhandlingskapitel är formellt frusna av EU på grund av att inte genomfört det s.k. Ankaraprotokollet (tull- och handelsavtal) eller blockerade av enskilda medlemsstater. har 13 kapitel öppnats. har inte något nytt kapitel kunnat öppnas med . I parlamentsvalet fick det styrande regeringspartiet ett förnyat mandat att fortsätta reformprocesserna. Det fortsatta arbetet med att ta fram en ny konstitution som fokuserar på individens rättigheter kommer att vara en av de viktigaste inrikespolitiska frågorna för under 20112012. har tagit betydelsefulla steg i rätt riktning när det gäller flera viktiga frågor om demokrati och medborgerliga rättigheter, vilket tydligt återspeglas i kommissionens årliga översyns- reses kritik bl.a. mot situationen för medie- och Skr. 2011/12:105 religionsfrihet. I sin utvidgningsstrategi föreslår kommissionen införandet av en s.k. positiv agenda för fortsatta EU-närmande. Det innebär bl.a. ett förstärkt tekniskt samarbete även för de förhandlingsområden som är frusna eller blockerade, en stegvis ansats för att uppnå rörelse på viseringsområdet samt en intensifiering av samarbetet på det utrikes- och säkerhetspolitiska området fram till ett turkiskt EU-medlemskap. Den positiva agendan ska inte ses som en ersättning för anslutningsförhandlingarna, utan som ett komplement. har bilateralt och i EU-sammanhang fortsatt att understryka vikten av att konkreta reformer genomförs, särskilt inom områden som minoritetsrättigheter, yttrandefrihet, jämställdhet och rättsväsendet. har fortsatt att driva en aktiv utrikespolitik i regionen, inte minst under den så kallade arabiska våren, något som skulle kunna ge ett stort mervärde för EU som global aktör. har också bidragit till integrationsprocessen på västra . En försvårande faktor för medlemskapsförhandlingarna är att ännu inte uppfyllt EU:s krav på att öppna landets hamnar och flygplatser för fartyg och flyg också från Republiken . ställer som krav för detta att EU genomför den s.k. direkthandelsförordningen som skulle möjliggöra handel mellan EU och norra . Frysningen av åtta förhandlingskapitel, i enlighet med EU:s beslut är en direkt följd av denna låsning. En lösning av Cypernfrågan skulle påverka EU-närmande positivt. har gett starkt stöd till den pågående officiella förhandlingsprocessen som inleddes mellan de turk- och grekcypriotiska parterna för att lösa Cypernfrågan. 7.5Makedonien (fYROM) Kommissionen upprepade sina rekommendationer om att anslutningsförhandlingar borde inledas med . Landet fortsatte att uppfylla de politiska kriterierna, även om förbättringar krävdes av bl.a. den politiska dialogen, domstolsväsendet korruptionsbekämpningen, yttrandefriheten och näringslivsklimatet. Kommissionen underströk i sammanhanget vikten av goda grannrelationer, inklusive en ömsesidigt accepterad förhandlingslösning mellan och i den bilaterala namnfrågan. Rådet beslutade att återkomma till frågan om öppning av anslutningsförhandlingar med under nästkommande ordförandeskapsperiod. meddelade den i sin dom om huruvida har brutit mot paragraf 11 interimsavtal med om att inte blockera landets tillträde till internationella eller regionala organisationer. Tvisten uppstod sedan 2008 blockerat medlemskapsansökan till NATO under det provisoriska namnet . Domstolen fann att agerande stred mot interimsöverenskommelsen. I samband med att vid givits status som kandidatland gavs landet sju s.k. reformriktmärken inom vissa centrala reformområden att nå upp till som villkor för att få inleda medlemskapsförhandlingar. Dessa riktmärken är avgörande för bedömningen av landets förberedelser och förmåga att inleda förhandlingar inom ramen för det politiska Köpenhamnskriteriet. Reformerna avser förändringar av vallagstiftning, reformering av den offentliga förvaltningen, stärkandet av rättsstatens funktion, åtgärder mot korruption, bekämpning av organiserad brottslighet, motverkande av diskriminering av bl.a. flyktingar och hbt-personer samt garantier för mediefrihet. Vid gavs kommissionen i uppdrag att utarbeta en lägesrapport om tillämpning av reformer inom ovan nämnda nyckelområden. Rapporten ska ligga till grund för beslut om eventuell förhandlingsstart vid . ansökte om medlemskap och fick ett stabiliserings- och associeringsavtal med EU . Även om vissa framsteg noterades (inom exempelvis rättstatsområdet och ekonomisk politik) rekommenderade kommissionen inte kandidatlandsstatus i sitt yttrande om heller. Detta med anledning av de ringa framsteg som gjorts avseende kommissionens tolv nyckelprioriteringar . En starkt bidragande orsak var de parlamentariska motsättningarna i landet sedan valet . Låsningarna började dock lösas upp , genom överenskommelser mellan regeringen och oppositionen om fortsatt arbete för valreformer och parlamentsprocedurer. har viseringsfrihet gentemot Schengenområdet. Sedan förhandlingsstarten med har överläggningarna fortskridit i ett högt tempo och med goda resultat. En bidragande orsak till framstegen är att lagstiftning (genom medlemskapet i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och ) i många avseenden redan är harmoniserad med . Den positiva utvecklingen reflekteras även i kommissionens årliga utvidgningspaket. I samband med årets tre anslutningskonferenser öppnades förhandlingar av elva kapitel varav åtta kunde stängas. har understrukit vikten av att takten i förhandlingarna bibehålls även i behandlingen av de svårare förhandlingskapitlen som omfattar jordbruk, fiske, miljöfrågor och finansiella tjänster som sannolikt behandlas . tog ett viktigt steg närmare EU , då det svenska EU-ordförandeskapet kunde ta emot landets medlemskapsansökan. påbörjades den EU-faciliterade dialogen med Kosovo. Den höga representanten förklarade då att dialogen skulle behandla tre områden som ansågs vara centrala för regionens EU- perspektiv: regionalt samarbete, fri rörlighet och rättsstaten. Med anledning av oroligheter i norra avstannade processen , men påbörjades igen . Åtta möten har hållits och lett till överenskommelser på ett antal områden, exempelvis gällande folkbokföring, fastighetsregister, tullstämplar, registreringsskyltar och gränsövergångar. De två sista att åtalas av för det , och , greps vilket har varit en av förutsättningarna för att ska kunna röra sig framåt i sitt EU-närmande. I kommissionens årliga översikt av unionens utvidgning som presenterades rekommenderades få status som kandidatland. beslutade att kandidatlandsstatus kan beviljas då överenskommelser gjorda inom dialogen med Kosovo genomförs och att överenskommelse uppnås om regionalt samarbete. kommer att återkomma till frågan . Bosniens politiska situation präglas av interna motsättningar, vilket fördröjer reformer som är nödvändiga för landets EU-närmande. Efter de allmänna valen bildades en regering på statsnivå först . Översynsrapporten för Bosnien, som presenterades av kommissionen , blev i regional jämförelse återigen svag och framhävde brister inom i princip alla områden. En viktig källa till kritik avser behovet av att anpassa författningen till konvention för mänskliga rättigheter (ECHR). Ett par områden som fick positiva omdömen var det regionala samarbetet samt åtgärder kopplade till krav för att få viseringsfrihet gentemot Schengenområdet. Viseringar avskaffades och är trots alla tillkortakommanden ett viktigt steg framåt i landets EU-närmande. Vid rådet för utrikesfrågor ställdes tre konkreta villkor för att unionen ska låta stabiliserings- och associeringsavtalet () träda i kraft. Förutom författningsreform för harmonisering med ECHR ska även två lagar som reglerar statsstöd respektive folkräkning antas. antogs en politisk överenskommelse om hanteringen av lagförslag beträffande dessa båda frågor. Efter parlamentsvalet fick Kosovo en ny regering och president . inleddes den EU-faciliterade dialogen med om tekniska frågor av ömsesidigt intresse. Åtta möten har hållits och lett till överenskommelser på ett antal områden, exempelvis gällande folkbokföring, fastighetsregister, tullstämplar, registreringsskyltar och gränsövergångar. Den politiska utvecklingen i Kosovo har präglats av den spända situationen i norra . Där har oroligheter blossat upp vid ett flertal tillfällen på grund av tvisten med om bemanning av gränsövergångarna mot . Natos insatsstyrka KFOR och EU:s rättsinsatsstyrka EULEX spelar en fortsatt viktig roll för stabilitet och utveckling i landet, inte minst i norr. Dialogprocessen med avstannade till följd av oroligheterna i norr, men återupptogs . Kosovos EU-närmandeprocess har gått långsamt och Kosovo har inget avtalsförhållande med EU på grund av att fem medlemsstater (, , , och ) inte erkänner Kosovos självständighet. har fortsatt spelat en aktiv roll genom det omfattande bilaterala utvecklingssamarbetet och det svenska bidraget till KFOR, EULEX samt den internationella civila närvaron. beslutade rådet om viseringsfrihet för medborgare från och Bosnien och . beslutades om viseringsfrihet för medborgare från (fYROM), och vid inresa i EU/Schengenområdet. Viseringsfriheten omfattar resenärer som reser på biometriska pass för vistelse . För Kosovo har kommissionen i årets översynsrapport öppnat för att inleda en dialog om viseringsfrihet. 7.13 EU:s finansiella stöd till västra och EU:s förmedlemskapsstöd (IPA) inrättades 2007 och har till syfte att stödja utvidgningsländernas EU-närmandeprocesser genom riktade insatser inom bland annat kapacitetsbyggande. Stödet genom IPA uppgår till totalt ca för perioden 20072013, och omfattar både kandidatländer och potentiella kandidatländer. har arbetet med att effektivisera IPA förts framåt. åriga styrdokumenten för stödet har reviderats och givits tydligare resultatfokus, bland annat genom färre och tydligare prioriteringar och bättre indikatorer för uppföljning. konsultationer om utformningen av förmedlemskapsstödet under nästa finansiella perspektiv, perioden 20142020. ningar för det framtida förmedlemskapsstödet innefattar ett förstärkt sam- band mellan finansiellt stöd och uppsatta prioriteringar i utvidgnings- strategin, med särskilt fokus på socioekonomisk utveckling samt ökad Skr. 2011/12:105 flexibilitet och förenklade procedurer. 8 Kärnsäkerhet och strålskydd Frågor om kärnsäkerhet och strålskydd regleras under Euratomfördraget. Detta fördrag har innehållsmässigt inte påverkats av att Lissabonfördraget. Kärnsäkerhet och strålskydd hanteras av Allmänna rådet (GAC). har EU:s medlemsstater som en reaktion på kärnkraftsolyckan i genomförts stresstester vid europeiska kärnkraftverk. Direktivet om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall antogs . Ett antal förslag till nya direktiv har presenterats , bl.a. ett direktiv om grundläggande strålskyddsnormer samt ett direktiv om skydd av hälsa gällande radioaktiva ämnen i dricksvatten. Med anledning av kärnkraftsolyckan vid kärnkraftverket Daiichi i , orsakad av en mycket kraftig jordbävning med en efterföljande , beslutade EU:s stats- och regeringschefer vid att stresstester ska genomföras vid de europeiska kärnkraftverken. De s.k. stresstesterna har genomförs i i två steg. Det första steget gavs i uppdrag åt europeiska kärnsäkerhetsmyndigheterna () tillsammans med kommissionen att utarbeta en metod för dessa tester. kommer en granskningsprocess att genomföras där medlemsstaternas rapporter ska granskas och jämföras för att säkerställa att stresstesterna genomförts på ett likartat sätt i alla medlemsstater. En slutrapportering av stresstesterna ska ske till Europeiska rådets möte . I har regeringen uppdragit åt att genomföra stresstesterna och redovisa vilka slutsatser myndigheten har gjort och vilka eventuella åtgärder myndigheten avser vidta. 8.2.1Direktiv om grundläggande strålskyddsnormer lade kommissionen fram ett förslag till direktiv som syftar till att fastställa grundläggande krav för strålskydd av allmänheten, patienter och arbetstagare mot faror från joniserande strålning (KOM(2011) 593). Förslaget innebär att direktivet om grundläggande säkerhetsnormer revideras och att ett antal andra strålskyddsdirektiv Skr. 2011/12:105 samlas så att alla strålskyddsfrågor hamnar under ett direktiv. Förslaget omfattar verksamheter med strålkällor och situationer där individer utsätts för joniserande strålning i sådan omfattning som inte kan bortses ifrån ur ett strålskyddsperspektiv, men gäller inte för radioaktiva ämnen som naturligt finns. Förhandlingar om direktivet pågår i rådet. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om krav på skydd av hälsa gällande radioaktiva ämnen i dricksvatten. Förslaget innebär skyldigheter för medlemsstaterna att kontrollera halten av radioaktiva ämnen i dricksvatten och vidta åtgärder om risk för hälsovådliga nivåer konstateras. Förhandlingar om direktivet pågår i rådet. 8.2.3Förordning om transporter av radioaktiva Kommissionen presenterade ett förordningsförslag som syftar till att förenkla transportering av radioaktivt material inom EU utan att sänka kraven på säkerheten (se faktapromemoria 2011/12:FPM21). Förordningsförslaget avser att ersätta medlemsstaternas rapporterings- och tillståndssystem med ett gemensamt registreringssystem. Förhandlingar om direktivet pågår i rådet. 8.3Radioaktivt avfall och avvecklingsfrågor m.m. 8.3.1Direktiv om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall Kommissionen presenterade 2010 ett förslag till direktiv om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (se faktapromemoria 2010/11:FPM51). Direktivet antogs av rådet och innebär att medlemsstaterna ska upprätta nationella program för omhändertagandet av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. De ska upprätta nationella regelverk och en oberoende tillsynsmyndighet med tillräckliga befogenheter och resurser. Vidare ska medlemsstaterna även garantera att det finns tillräckliga finansiella resurser tillgängliga närhelst behov uppkommer och som tar hänsyn till producentansvaret. lade ner sin röst vid rådsmötet med motiveringen att visserligen anser att direktivet medför en rejält höjd ambitionsnivå för ansvarstagandet för det använda kärnbränslet och det radioaktiva avfallet i EU men beklagar att direktivet medger möjligheten för medlemsstaterna att exportera avfall till tredjeland. Detta får dock endast ske under vissa villkor. Samråd har skett med inför rådsmötet . Kärnkraftsavveckling i , och presenterade kommissionen ett förordningsförslag om unionsstöd för kärnkraftsavveckling i , och (KOM(2011) 783). Det allmänna syftet med unionsstödet är att avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna vid Kozloduy, enheterna 1 till 4, , enheterna 1 och 2 och Bohunice V1, enheterna 1 och 2, når ett sådant stadium som försätter reaktorerna i ett oåterkalleligt tillstånd i enlighet med kärnkraftverkens respektive avvecklingsplaner som högsta säkerhetsnivå upprätthålls. Stödprogrammet omfattar perioden 20142020 och den övergripande budgetramen är i löpande priser. Förordningen fastställer även förhandsvillkor som , och ska uppfylla före det att programmets medel utbetalas. 8.4Internationellt samarbete med tredjeland Då Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) är en egen juridisk person kan gemenskapen ingå egna bilaterala avtal med tredjeland. Dessa avtal brukar framför allt reglera handel och tekniskt samarbete samt parternas internationella åtaganden gentemot t.ex. icke-spridningsavtalet (NPT) och andra konventioner om kärnenergins fredliga användning. har ett bilateralt avtal ingåtts mellan Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) och . Kommissionen presenterade en utvärdering av genomförandet av instrumentet för kärnsäkerhetssamarbete (INSC) (20072009).