prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — Diagram 5.15 Citeringsgrad för artiklar inom svensk medicinsk forskning (världsgenomsnittet = 1) Källa: , databas. Både svensk naturvetenskap och teknikvetenskap håller hög kvalitet mätt med antal citeringar i internationell jämförelse, men den har minskat inom båda områdena . De nya forskningsnationerna, särskilt i , riktar sina satsningar framför allt mot naturvetenskap och teknikvetenskap. Den ökade internationella produktionen av vetenskapliga artiklar är en sannolik delförklaring till att citeringsgraden på svensk forskning inom dessa områden har minskat , särskilt tydligt . har dessutom haft en lägre ökning av produktionen av artiklar inom området än de flesta jämförbara länder. Satsningen på strategiska forskningsområden som beskrevs i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) innehöll en större satsning på teknik. Kvaliteten på naturvetenskap och teknikvetenskap mätt som antal citeringar följer varandra nära . Naturvetenskap faller något bättre ut än teknik . Den ökande konkurrensen inom teknik är en delförklaring. De ökade svenska satsningarna på naturvetenskap och teknik har gett upphov till ett ökat antal artiklar, vilket märks genom att variationen i citeringsgrad minskat . 2012/13:30 Diagram 5.16 Citeringsgrad för artiklar inom svensk naturvetenskap och teknikvetenskap (världsgenomsnittet = 1) Källa: , databas. Miljöforskning, lantbruksvetenskap och energiforskning Svensk miljöforskning håller hög citeringsgrad. Detta resultat baseras på en omfattande biologisk forskning av hög kvalitet och beror även på ett riktat stöd till andra områden inom miljöområdet. studie Den svenska produktionen av högt citerade vetenskapliga publikationer visade på citeringsgraden 1,34 (lilla rapportserie, 1:2010). Områden inom miljöforskning, lantbruksvetenskap och energiforskning har alla hög citeringsgrad, men har minskat till cirka 1,31,4 (lantbruksvetenskaper), 1,2 (miljövetenskaper) och 1,11,2 (energiforskning). De ökade satsningarna på dessa områden har gett upphov till ett ökat antal artiklar, vilket märks i en mindre variation i citeringsgrad . Alla dessa områden tappar i citeringsgrad, dock från en hög nivå. Diagram 5.17 Citeringsgrad för artiklar inom svensk forskning om miljö, lantbruk och energi (världsgenomsnittet = 1) Källa: , databas. Svensk humaniora och samhällsvetenskap har delvis en annan form av kunskapsproduktion och publiceringstradition än medicin, teknik och naturvetenskap, vilket gör det svårare att ge omdömen utifrån citeringsdata i den vanligast använda publiceringsdatabasen . Det finns dock en trend i riktning mot en ökad publicering i internationellt granskade tidskrifter inom humaniora och samhällsvetenskap. Inom samhällsvetenskaplig forskning har artikelproduktionen mer än fördubblats och uppgick till drygt 1 000 artiklar . Inom humaniora har produktionen ökat med till drygt 200 artiklar . Humaniora ökar dock från låga nivåer jämfört med medicin (mer än 6 000 artiklar ), naturvetenskap (cirka 4 000 artiklar ) och teknik (cirka 1 500 artiklar ). Diagram 5.18 Citeringsgrad för artiklar inom svensk humaniora och samhällsvetenskap (världsgenomsnittet = 1) Källa: , databas. Det finns enstaka discipliner inom samhällsvetenskap som citeras över världsgenomsnittet, exempelvis statsvetenskap (få artiklar men högt citerade, över världsgenomsnittet) och nationalekonomi (600 artiklar 20062010, citerade högre än världsgenomsnittet). Flertalet andra samhällsvetenskaper citeras under världsgenomsnittet, t.ex. citeras arbetslivsforskning under, psykologi under, sociologi under och socialt arbete under världsgenomsnittet. Inom humaniora är citeringsgraden lägre. Filosofi citeras över världsgenomsnittet, lingvistik citeras under världsgenomsnittet, historia och litteraturvetenskap citeras båda endast cirka hälften så ofta som världsgenomsnittet. 2012/13:30 Diagram 5.19 Citeringsgrad för artiklar inom arbetsliv, sociologi och socialt arbete (världsgenomsnittet = 1) Källa: , databas 5.4Andra länders ökande satsningar på forskning I har alla länder det ökat sina avsättningar till forskning och utveckling. I , och är de offentliga avsättningarna 2012 högre än av BNP. Även i har de offentliga avsättningarna ökat kraftigt , men har BNP ökat mer. Per capita avsätts i mer offentliga medel än i övriga för forskning och utveckling. EU:s målsättning att av BNP ska avsättas för forskning och utveckling har fått de flesta länder i att öka sina satsningar inom detta område. Den ekonomiska krisen ökar risken för att satsningarna minskar, men har detta inte skett i någon större utsträckning. Förutom att finansieringen av ländernas forskning och utveckling har ökat har flertalet länder aktivt prioriterat forskning som definierats som särskilt viktig för dessa länders utveckling. Några sådana prioriteringar nämns här. har antagit en strategi för högteknologiskt näringsliv och produktion, där innovation uppmuntras med prisutdelningar och andra publika mål. Dessutom har ett antal områden utpekats som speciellt viktiga för landet, bl.a. hälsa, medicinsk teknik, informations- och kommunikationsteknik, nanoteknik, säkerhet, materialvetenskap, produktionsteknik och innovativa tjänster. har avsatt medel för att rekrytera toppforskare. gör satsningar på högkvalitativ grundforskning med argumentet att detta lockar näringslivet att placera forskning och utveckling i landet. är fortfarande det land som utför mest forskning, mätt i antal artiklar. Även kvaliteten är högst med det mått som är internationellt etablerat, nämligen citeringsgrad genom bibliometri. När det gäller finns i dessa mått en svårighet. Eftersom forskning är så omfattande, är den också måttstocken som alla mäter sig emot. Detta ger en hög citeringsgrad för artiklar från . Om andra länders produktion av vetenskapliga artiklar växer och därmed i högre utsträckning blir måttstock, kommer detta få till följd att blir mindre intressant som jämförelse med minskande citeringsgrad som följd. Internationellt sett har de största ökningarna av forskningsinvesteringar gjorts i . , , och har gjort stora satsningar, vilket märks i att antalet artiklar från dessa länder har ökat kraftigt. Även kvaliteten har ökat. är med sin storlek den viktigaste nya aktören i forskningsvärlden. forskningssatsningar har ökat kraftigt och är inom naturvetenskap och teknik i nivå med när det gäller antal artiklar som publiceras. Kvaliteten mätt som antal citeringar är fortfarande långt efter och , och citeringsnivåerna är under världsgenomsnittet i de flesta områdena. har liksom haft en stor expansion av sin forskning. Från publiceras i absoluta tal lika många artiklar inom teknik som från . Inom naturvetenskap publiceras lika många artiklar som från , mätt per capita. Även kvaliteten har ökat mycket, och tillhör de fem högst citerade länderna i världen . Andra länder i som har ökat sina satsningar på forskning och utveckling är och . har avsatt stora medel för forskning och utveckling, och dess finansiering är i nivå med den som sker i de nordiska länderna. Kvaliteten på forskning i och har ökat, men den når endast inom vissa områden upp till det internationella genomsnittet. Om satsningarna i ska mätas i kvalitet, kan det noteras att haft en kraftig ökning av kvaliteten och gått om när det gäller citeringsgrad och närmar sig den i . Övriga länder i jämförelsen har också ökat sin citeringsgrad men når bara till världsgenomsnittet inom teknik. 2012/13:30 Diagram 5.20 Citeringsgrad för artiklar från , , , , och (världsgenomsnittet = 1) Källa: , databas Naturvetenskaplig forskning når inte riktigt samma höjder i som övriga världen varken i fråga om volym eller i fråga om kvalitet, och inom medicin är kvaliteten ännu något lägre. När det gäller forskning inom samhällsvetenskap och humaniora i är dessa områden tydligt nedprioriterade och har endast uppvisat en svag ökning i volym . Många länder har ökat sina insatser för forskning och utveckling. Detta har fått till följd att den totala mängden vetenskapliga resultat i form av publikationer har ökat kraftigt . Svensk forskning har därmed utsatts för större konkurrens, vilket återspeglas i att forskningen från några andra länder, relativt sett, får större genomslag i t.ex. citeringar också inom områden där svensk forskning traditionellt har varit stark. Även om allt fler länder satsar mer på forskning är det med få undantag samma länder som tidigare som håller högst citeringsgrad. Nya ekonomier riktar sina insatser i huvudsak mot medicin, naturvetenskap och teknik, dvs. områden som ofta är nära tillämpning. Detta har lett till ökade citeringar, men det är ändå fortfarande ovanligt att deras forskning håller hög citeringsgrad. Endast ett land bland dessa, , har kommit in på listan över världens högst citerade. Den ökade internationella produktionen av forskningsbaserad kunskap gör att det behövs ett fortsatt fokus på kvalitet för att även framöver tillhöra de länder som producerar den bästa forskningen, mätt som antal citeringar. 5.5.1Patent som härrör från forskning vid universitet och högskolor Patentering av forskningsresultat vid universitet i har ökat kraftigt sedan en lag inrättades 1980 om att lärosätena har äganderätten till de forskningsresultat som tas fram vid dessa, the (PL 96- 517, Patent and Trademark Act Amendments of 1980). Denna tradition är inte lika väl utvecklad i . Detta har tagits som intäkt för att det finns en ˮeuropeisk paradoxˮ, dvs. att de europeiska länderna har en stark vetenskaplig bas men problem med att översätta vetenskapliga framsteg i potentiellt kommersiellt livskraftig ny teknik (Dosi et al, The relationships between science, technologies and their industrial exploitation: an illustration through the myths and realities of the socalled European Paradox, Research Policy, 2006). Bristen på patent som ägs av universitet och högskolor har tolkats som ett tecken på otillräcklig kunskapsöverföring och att europeiska forskare och universitet saknar incitament att ta patent. Länder som , och har därför valt att ta bort det som i kallas för lärarundantaget, enligt vilket bl.a. universitetslärares forskningsresultat undantas från arbetsgivares rätt till uppfinningar som arbetstagare gjort i tjänsten, något som gäller även då forskningen är offentligt finansierad. har däremot infört ett lärarundantag därför att man ansåg att det skulle öka forskarnas incitament att söka patent. I har finansiärerna försökt att öka medvetenheten hos forskare att söka patent på universitetsforskning. Även flera andra har på olika sätt försökt stimulera till ökad patentering av universitetsbaserad forskning. I en studie av Lissoni m.fl. har patentaktiviteter hos anställda vid universitet och högskolor i , och undersökts genom samkörning av patentregister med efternamnet på forskare vid universitet och högskolor (Lissoni et al, Academic patenting in Europe: new evidence from the KEINS database, Research Evaluation, 2008). Undersökningen omfattar patentansökningar som har lämnats in till Europeiska patentverket och inkluderar uppfinningar av forskare vid universitet och högskolor i aktiv tjänst runt 2004 och 2005. Resultaten visar att antalet patent från universitet och högskolor i konsekvent har underskattats, eftersom patenten vanligtvis ägs av företag eller av en forskare som privatperson. I är det däremot vanligare att universiteten äger patenten från forskning vid universitet och högskolor. Nedanstående bild visar att ägande av patent avsevärt skiljer sig mellan de europeiska länderna och . 2012/13:30 Diagram 5.21 Patent från universitet och högskolor efter land och ägare Källa: Lissoni et al . I ägs patent som har sitt ursprung i forskning vid universitet och högskolor i stor utsträckning av företag men även i viss mån av privatpersoner. För svenskt vidkommande var under 19942001 av dessa patent ägda av företag. Detta är högt i jämförelse med , där av de patent som härrör från universitet och högskolor ägdes av företag. av patentansökningar baserat på upptäckter vid universitet och högskolor i ägs av företag, och av de italienska patenten som härrör från forskning vid universitet och högskolor ägs av företag. I kontrast till detta äger universiteten och högskolorna i de tre europeiska länderna en mycket liten andel av patent som härrör från universitet och högskolor, i och och av de svenska. I är universiteten huvudsakliga ägare av patent som härrör från universitetsforskning. I , där lärarundantaget finns, tar forskare oftare patent i sitt eget namn. utgjorde andelen patent i som ägs av forskare . Denna grupp var betydligt mindre i och . som har infört ett lärarundantag hade också en relativt hög andel med forskare som ägde sina egna patent. I var det vanligast att företag var ägare av patent som kom från forskning vid universitet och högskolor, men det är tänkbart att dessa patent tagits tillsammans med forskare i syfte att förvalta och kommersialisera patentet. Även om allt fler länder och internationella policyaktörer, t.ex. EU och , lyfter fram betydelsen av investeringar i forskning och utveckling som ett avgörande område för den framtida samhälls- utvecklingen och tillväxten är det svårt att direkt mäta effekterna av Ofta används patent som ett möjligt mått på Prop. 2012/13:30 resultatet av ett lands forsknings- och utvecklingsarbete. också sägas vara en indikator på en potential för innovation. Det finns ett positivt samband mellan förekomsten av patent och produktivitet respektive marknadsandelar. Det finns dock svårigheter med att använda patent som indikator för att mäta graden av utveckling och innovation. Exempelvis är inte alla uppfinningar patenterbara, och det finns också stora skillnader mellan olika vetenskapliga fält när det gäller benägenheten att patentera. Diagram 5.22 Triadiska patent per miljoner invånare, 2009 Källa: : Economic, Environmental and Social Statistics Mängden patent som har tagits för samma eller liknande produkt vid det europeiska patentkontoret, patentkontoret i och det i (triadiska patent) i relation till befolkningen är stort i jämfört med övriga . Det är endast i och som frekvensen triadiska patent är högre. Investeringar i forskning och utveckling kan i förlängningen komma samhället till nytta i form av bl.a. innovationer. definieras som ett genomförande av en ny eller väsentligt förbättrad produkt, vara, tjänst eller process, nya eller förbättrade marknadsföringsmetoder, affärsmodeller eller organisationsstrukturer. Internationella jämförelser av innovationsförmåga och innovations- klimat fokuserar i hög utsträckning på förhållanden som råder i och för Innovation i offentlig sektor och i civilsamhället har inte samma tradition av statistikinsamling och internationella jämförelser. I internationella rankningar av länders innovationsförmåga ligger i den absoluta världstoppen. I Innovation Union Scoreboard 2011 rankas som det ledande landet av EU:s 27 medlemsländer. I Global Innovation Index 2011 från den internationella på andra plats, liksom i Världsekonomiska forumets (World ) rankning 20102011 av konkurrenskraft. Eftersom innovation handlar om komplexa processer som påverkas av många olika faktorer, bygger dessa rankningar på index som är sammansatta av ett varierande antal indikatorer. speglar dels faktorer på den s.k. insatssidan i innovationsprocessen, t.ex. utbildningsnivåer i befolkningen och investeringar i forskning och utveckling, dels olika aspekter av utfallet av innovationsaktiviteterna, t.ex. högteknologisk export och andelen företag som introducerat nya eller bättre varor, tjänster, processer, organisatoriska lösningar eller Utifrån befintliga indikatorer är det svårt att särskilja forskningsbaserad innovation från andra former av innovation. starka position i dessa rankningar beror i hög utsträckning på de stora investeringar som har gjorts i utbildning, informations- och kommunikationsteknik samt forskning och utveckling. när det gäller det institutionella ramverket är gott, med låg grad av korruption, god politisk stabilitet och effektiva lagar och förordningar. I Innovation Union Scoreboard 2011 framstår som särskilt starkt inom humankapital, andel nydisputerade, andel av befolkningen med högre utbildning och andel unga med gymnasieutbildning, och inom investeringar i innovation, såväl privata som offentliga. Områden där position inte ligger lika högt innefattar resultat av innovationsaktiviteter, t.ex. i form av omsättning från nya eller väsentligt förbättrade produkter (varor och tjänster), särskilt i små och medelstora I EU:s innovationsöversikt (Community Innovation Survey) redovisas att av de svenska företagen var innovativa mellan 2006 Det placerar på en åttonde plats av 13 länder, strax över medelvärdet för EU som helhet. Noterbart är att industriföretagen i är något mer innovativa än tjänsteföretagen, men samma förhållanden gäller även i de flesta andra länder. När resultatet tolkas bör det dock noteras att detta mått speglar vad som är nytt för företaget, men inte nödvändigtvis för marknaden eller världen. I EU:s innovationsöversikt mäts även hur mycket företagen i olika länder satsar på innovation som andel av företagens totala omsättning. toppar denna statistik, eftersom företagen i har innovationsrelaterade utgifter på motsvarande av deras Industriföretagens utgifter som andel av omsättningen är betydligt högre (5,) än för tjänsteföretagen (1,). de svenska industriföretagen och tjänsteföretagen ligger dock i topp i en Prop. 2012/13:30 internationell jämförelse. Ett sätt att försöka mäta vilken effekt innovativa företag har på ekonomin är att studera hur stor andel av företagen som introducerar innovationer som inte bara är nya för företaget utan också är nya för marknaden. har relativt många företag, , som introducerar nya innovationer och placerar sig på tredjeplats av 16 länder i EU:s innovationsöversikt. relativt höga rankning i detta avseende har dock inte fått något genomslag när det gäller omsättningen som kan härledas från dessa innovativa produkter i förhållande till företagens totala omsättning. Här hamnar på en blygsam tolfte plats av 17 länder enligt EU:s innovationsöversikt. Produkter som är nya för marknaden står endast för av företagens totala omsättning i . Industriföretagen hävdar sig något bättre än tjänsteföretagen även i detta avseende. Diagram 5.23 Andel av omsättningen från nya produkter för marknaden 20062008, procent Källa: , Community Innovation Survey. Varor och tjänster med ett högt innehåll av forskningsbaserad kunskap eller andra former av immateriella tillgångar anses av många vara av mycket stor betydelse för en positiv utveckling i samhället, speciellt i traditionellt kunskapsintensiva länder som de nordiska. I och ett antal andra har investeringar i immateriella tillgångar och beräkningar av den s.k. totalfaktorproduktiviteten tillsammans visat sig kunna förklara mellan två tredjedelar och tre fjärdedelar av arbetsproduktivitetstillväxten 19902006. Totalfaktorproduktiviteten mäter den del av den ökade produktionen som inte förklaras av de vanliga tillväxtfaktorerna, som arbete och kapital. Effekten av innovationer anses därmed utgöra en stor del av totalfaktorproduktiviteten. 2012/13:30 Investeringar i forskning och utveckling borde därför i förlängningen omsättas i innovationer som efterfrågas inom och utanför landet. Ett sätt att mäta resultaten av forskning och utveckling och innovationer är därför att titta på utvecklingen av exporten av högteknologiska produkter. Även om hävdar sig relativt väl finns det ett antal länder med en högre andel högteknologiska produkter och länder som haft en mer gynnsam utveckling än . En liknande bild framkommer när det gäller kunskapsintensiv tjänsteexport som andel av total tjänsteexport. är i detta avseende ett medianland där statistiken, precis som för högteknologisk varuexport, toppas av . Andra framträdande länder inom kunskapsintensiv tjänsteproduktion är och . Diagram 5.24 Export av högteknologiska produkter som andel av total export, 20002008, procent Källa: : , Community Innovation Survey. 6 Kvalitet, effektivitet och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap Svensk forskning är omfattande vid en internationell jämförelse. är tillsammans med de två länder som publicerar flest vetenskapliga artiklar per capita. Kvaliteten på den svenska forskningen mätt i antalet citeringar är också hög. Artiklar från forskare verksamma i tillhör de tio mest citerade i världen. Emellertid finns det tydliga tecken på att svensk forskning tappar i kvalitet jämfört med andra länder, vilket framgår av analyserna i avsnitt 5. Detta är allvarligt även om det delvis kan förklaras med att mängden forskning globalt har ökat påtagligt och att synligheten av svensk forskning därmed relativt har minskat. Flera jämförbara länder som , och har likväl lyckats behålla och till och med öka sin citeringsgrad . Huvuddelen av de vetenskapliga artiklar som publiceras i härrör från universitet och högskolor. Den minskande konkurrenskraften i jämförelse med våra grannländer visar att det är nödvändigt att vidta åtgärder för att forskningen vid svenska universitet och högskolor långsiktigt ska kunna stärkas i kvalitet och konkurrenskraft. En studie utförd av Kungl. visar att svenska artiklar publiceras i hög utsträckning i de främsta tidskrifterna men att de inte citeras i samma omfattning som artiklar från jämförbara länder. Såsom har påpekats i föregående avsnitt avspeglar bibliometriska mått resultat av forskning som utfördes i tiden och de tenderar att gynna redan etablerad forskning. Bibliometriska mått återspeglar inte heller relevansaspekter och andra aspekter av nyttiggörande. Tyvärr saknas det entydiga och etablerade mått för att mäta dessa aspekter. Även om bibliometriska mått inte är liktydigt med kvalitet är det trots allt dessa mått som används internationellt när forskningens kvalitet rankas och det är därför viktigt att utifrån bibliometriska analyser dra vissa slutsatser om svensk forsknings kvalitet relativt andra länders forskning. En sammanfattande slutsats av analyserna i avsnitt 5 är att svensk forskning, utifrån ambitionen att tillhöra de ledande forskningsnationerna i förhållande till landets storlek, är bred men har problem med spetsen. Det innebär inte att kvaliteten generellt sett är dålig eller att den skulle ha försämrats kraftigt. Problemet är att i förhållande till den snabba utveckling som sker i ett antal länder har svårt att konkurrera såväl forskningsmässigt som marknadsmässigt. Att situation i detta avseende tenderar att försämras jämfört med andra länder är självfallet ett allvarligt problem och något som behöver åtgärdas på alla nivåer i forskningspolitiken, av forskningsråden och andra centrala aktörer och inte minst av universiteten och högskolorna. I denna proposition presenterar därför regeringen åtgärder som syftar till att höja kvaliteten i och nyttiggörandet av svensk forskning. Ett antal åtgärder bör enligt regeringens bedömning vidtas för att skapa förutsättningar för en långsiktig positiv utveckling av svensk forsknings kvalitet och effektivitet, i såväl det vetenskapliga arbetet som i nyttiggörandet av forskningsresultat. Här presenteras fem av dessa åtgärder. 1.Anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor bör öka med fram , 2.en ökad andel av befintliga medel och alla nya medel bör fördelas efter kvalitetskriterier, som delvis också mäter samverkan, 3.en särskild resursfördelning som utgår ifrån en bedömning av kvalitet, prestation, relevans och nyttiggörande av forskningsresultat, bör införas , 4.ett särskilt program för att rekrytera utländska forskare på hög nivå bör medel för programmet uppgå till , och 5.en särskild satsning för att ge bättre karriärmöjligheter för yngre lovande forskare bör genomföras. 6.1Ökade anslag för forskning och forskarutbildning Regeringens bedömning: Anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor bör öka med 20142016.