prop · GZ03101 · 2012-04-16 00:00:00 — Att en förutbetald intäkt redovisas innebär att de periodiserade intäkterna är lägre än de betalda skatterna som m.fl. myndigheter redovisat. Bland de förutbetalda intäkterna redovisar Rådet för Europeiska socialfonden i och avseende medel från EU hänförliga till den fleråriga budgetramen 2007 2013. Som Övriga förutbetalda intäkter hos andra myndigheter redovisas främst avgiftsintäkter som betalats , men som är hänförliga till kommande år. Garantier om tillförsel av Garantier om tillförsel av U-kreditgarantier (Sida) De statliga garantiåtagandena hanteras av fyra myndigheter: (), (), Sida och (). Garantiverksamheten beskrivs närmare i kapitel 5. I noten har garantiåtagandena delats upp i garantier för vilka ingen avsättning för förluster görs och garantier för vilka avsättning görs. Inom linjen tas de åtaganden upp för vilka ingen avsättning görs (se även Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar samt kapitel 5). Garantiförbindelser avseende insättningsgarantin avser förhållandet . Beloppet avser insättningsgarantin. För investerararskyddet saknas uppgift om storleken på de skyddade tillgångarna. Det maximala ersättningsbeloppet för den svenska insättningsgarantin höjdes som en anpassning till . De garanterade insättningarna upp- , vilket var en ökning finns ännu inte tillgänglig. Bankgarantierna avser det s.k. garantiprogrammet som beslutades och som ger banker, bostadsinstitut och vissa kreditmarknadsbolag möjlighet att avtal med staten om garantier för en del av sin upplåning. Regeringen beslutade att halvera beloppsgränsen för garantiprogrammet. lämnade och garantiprogrammet och övriga institutet lämnade programmet . har dock de flesta berörda institut skuldförbindelser kvar som är garanterade inom ramen för programmet. Efter har inga nya garantier ställts ut. Utestående garantier har mot denna bakgrund minskat från till . Garantikapital avser medlemsåtaganden i nio internationella finansieringsinstitut som består av inbetalt kapital och garantikapital. Garantikapitalet innebär att staten förbinder sig att under vissa omständigheter tillskjuta ett bestämt kapitalbelopp till instituten. Åtagandet ökade med till . De garantier för vilka avsättningar görs kommenteras i viss mån i not 44, Övriga avsättningar. Myndigheten för samhällsskydd och Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balansräkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller ej. ansvarsförbindelser redovisas de ansvarsförbindelser som inte är garantiförbindelser. beslutar enligt särskild förordning om statliga utställningsgarantier. Den som anordnar en tillfällig utställning som ska visas i kan få en statlig garanti som täcker kostnader för skada eller förlust. Ökningen beror främst på en extra högt värderad utställning på på vardera har också bidragit till skillnaden mellan 2010 och 2011 års totala garantivärde. Ansvarsförbindelser hos avser Skuldbevis för utbetalningar till kapitalhöjning i internationella finansieringsinstitutioner. redovisar delar av utfästelser antastbara pensionsförmåner som ansvarsförbindelser. ansvarsförbindelser på avser en förbindelse att när så erfordras lämna ett villkorat aktieägartillskott till . Utöver detta redovisar flera åtaganden som inte beräknats med belopp. Det innefattar ansvar för avhjälpande enligt 10 kap. i vissa fall till följd av den flygplatsverksamhet som bedrivits av och den verksamhet som bedrivits av och . redovisar även åtaganden rörande den av staten utställda miljögarantin i avtalet om bolagisering av . Slutligen finns en kapitaltäckningsgaranti till som i första hand belastar garantireserv, men som under vissa förutsättningar kan belasta . redovisar vitesbelopp i hyreskontrakt vid förtida avflyttning. , och samt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap redovisar ansvarsförbindelser gällande hyrda lokaler. I Kriminalvårdens belopp ingår även projekteringsgarantier. Försvarsmakten har tagit upp avsättningar för bl.a. sanering av förorenade områden (se not 44). Utöver detta kommer Försvarsmakten att ha utgifter för att sanera förorenade områden. Dessa är osäkra till belopp och tidpunkt och något belopp har därför inte angivits här. post utgörs av antastbara pensionsförpliktelser. belopp avser borgensåtagande till dotterföretag och pensionsåtaganden till dotter- och intresseföretag. Tillkommer/avgår: Förändring av fordringar och skulder Vid periodisering av skatteintäkter tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp i årsredovisningen för staten avseende de skatter som är hänförliga , men ännu ej betalats eller omvänt. Skatteintäkterna enligt resultaträkningen justeras för dessa. Detsamma gäller fordringar och skulder avseende skatter som tas upp av . överstiger inbetalningarna de beräknade intäkterna och dessutom har fordringarna på kommuner avseende reglering av kommunalskattemedel minskat. Därför redovisas en positiv påverkan på kassaflödet Avgifter och andra ersättningar Statens hel- och delägda företag värderas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden vilket innebär att utdelningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dessa företag måste läggas till för att komma fram till statens nettoupplåning. Statens utdelningar redovisas i huvudsak av Kammarkollegiet. har bl.a. delat ut , Nedskrivning och avskrivning av lån, Förändring av fordringar, Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför bort. Avsättning till fonder i staten avser främst Stabilitetsfonden, Insättningsgarantifonden och Kärnavfallsfonden (se not 5). Nedskrivningar och avskrivningar av lån hos CSN är ett netto av avskrivningar på grund av ålder och andra orsaker och återföring av tidigare reservering för osäkra fordringar. CSN:s nedskrivningar av fordringar är högre än föregående år, beroende på den ändring av beräkningsmodellen som innebär att CSN gör en beräkning av osäkra fordringar även för personer med pågående studier. Till transfereringar hänförs även förändringar i återkravsfordringar m.m. hos . Avsättningar (se not 43 och 44) Justering av kostnader, Sida Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betalningar och tas därför bort. Avsättningarna för statens tjänstepensioner har ökat relativt kraftigt . Förändringar av avsättningar beskrivs i not 43 och 44. Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa och bank Förändringar av långfristiga fordringar avser främst ökning av förskott till utländska leverantörer (se not 25). Omsättningstillgångarna har ökat kraftigt, vilket innebär en negativ påverkan på kassaflödet. Det beror på att kortfristiga placeringar är högre än föregående år. Skulderna har ökat med , vilket medför att statens nettoupplåning minskat. Den största posten avser ökning skulder avseende som används av för att minska risken i skuldbytesavtal, s.k. swapptransaktioner (se not 47). Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. De finansiella investeringarna uppgick till . Den största delen avser ökning av långfristiga placeringar i valutadepositioner med . För Kärnavfallsfonden redovisas nettoinvesteringar i bostadsobligationer med jämfört med föregående år. Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till , vilket är en minskning med från föregående år (se not 24). Investeringar i väganläggningar uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Den största förändringen jämfört med avser investeringar i järnvägsanläggningar som uppgick till , vilket är en minskning med från föregående år. Minskningen beror på att etapp 3 redovisades som Investeringar i maskiner och inventarier uppgick till vilket är en minskning med mot föregående år. Investeringar i fastigheter och markanläggningar uppgick till , och ökade jämfört med . står för av dessa investeringar. Övriga investeringar ökar med . En stor del av detta avser pågående nyanläggningar vid affärsverket , men även hos andra stora myndigheter, bl.a. . Investeringar i immateriella tillgångar som i huvudsak avser it-system uppgick till 2011, vilket är liten ökning jämfört med föregående år. De största investeringarna i immateriella tillgångar finns hos med , Försvarsmakten med och med . Centrala nyutlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till , vilket är en ökning med . Amorteringarna ökade med . nyutlåning avser framför allt ökning av utlåning till och till . Amorteringarna avser framför allt valutaförändringar vid omsättning av lånet till i utländsk valuta. Finansiellt netto för statens upplåning Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning har försämrats med jämfört med föregående år. Det är främst räntekostnader i utländsk valuta som ökat. De finansiella intäkterna i statsskuldförvaltningen är betydligt lägre än föregående år, men det kompenseras av att en stor del av intäkterna 2010 avsåg orealiserade valutavinster som inte påverkar kassaflödet (skulder och fordringar i utländsk valuta värderade till bokslutsdagens kurser). Orealiserade poster påverkar inte statens nettoupplåning. De orealiserade valutakursvinsterna ökar därför det negativa beloppet och efter justering för detta har nivån endast förändrats marginellt Kapitaliserade räntor på utlåning Avgår reavinster vid försäljning av Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldförvaltningen (se not 13 och 14). tar upp ränteintäkter för sin utlåning i resultaträkningen. En stor del av denna ränteintäkt betalas inte in till staten utan bokförs i balansräkningen som en ökning av fordran avseende utlåning. Denna s.k. kapitaliserade ränta har inte betalats in till staten och den påverkar således inte statens nettoupplåning. Realisationsvinster vid försäljning av aktier ingår i finansieringsanalysens post Försäljning av anläggningstillgångar och dras därför av från de finansiella intäkterna. Årets stora realisationsvinst avser i huvudsak vinst vid försäljning av aktier i . Förändring av tillgångar hänförbara till Förändring av skulder hänförbara till Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har påverkat 4 Utvecklingen av statsskulden ökning jämfört med då budgeten i princip var i balans. Statens lånebehov är definitionsmässigt lika med saldot på statens budget fast med omvänt tecken. till 1 075 miljarder Att minskningen av statsskulden var mindre än budgetöverskottet beror på att kortfristiga placeringar var högre än vid utgången av 2010. Det beror i sin tur framför allt på att volymen av marknadsvårdande repor ökade kraftigt eftersom det var en stor efterfrågan på svenska statspapper inför årsskiftet. Effekten av de kortfristiga placeringarna är tillfällig och får ingen bestående inverkan på statsskulden. Statsskulden ökade dessutom med beroende på omvärdering av valutaskulden. Den statsskuld som redovisas i årsredovisningen för staten (konsoliderad) skiljer sig från den som redovisar (okonsoliderad) på grund av elimineringar för myndigheters innehav av svenska statsobligationer. Vissa myndigheter som bedriver en omfattande tillgångshantering av medel avsatta för ändamål vid sidan av statens budget har rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden, och dessa tillgångar räknas bort vid beräkningen av den konsoliderade statsskulden. Därigenom påverkas statsskulden i årsredovisningen av förändringar i myndigheters innehav av statspapper. Elimineringen av statliga myndigheters innehav av statspapper uppgick till 32,2 miljarder kronor 2011 (se tabell 4.1). Nästan hela beloppet avser Insättningsgarantifondens och Kärnavfallsfondens innehav. Övriga myndigheters innehav har varit . innehav av statspapper för premiepensionssystemet elimineras inte eftersom dessa tillgångar inte ingår i den konsoliderade balansräkningen för staten. Sammantaget innebär detta att den okonsoliderade statsskulden som redovisar är högre än vad som redovisas i balansräkningen i årsredovisningen för staten. Tabell 4.1 Statliga myndigheters innehav av statspapper 2011 Statsskulden redovisas till nominellt belopp inklusive upplupen inflationskompensation för realobligationer till och med bokslutsdagen. Att statsskulden redovisas till nominellt belopp betyder att nollkuponglån och statsskuldväxlar tas upp till det belopp som kommer att betalas ut på förfallodagen och inte till det belopp som betalats in. Även derivatinstrument inkluderas, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som ingår för att påverka sammansättningen och löptiden av statsskulden. Instrumenten i utländska valutor är värderade till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen. Nuvarande mått överensstämmer i huvudsak med hur skulden mäts i EU-sammanhang. andra mindre placerare. deltar både på den svenska och utländska räntemarknaden. Inom ramen för regeringens riktlinjer fattar strategiska beslut rörande förvaltning och upplåning. Det gäller t.ex. vilka valutor som ska ingå i valutaskulden och deras inbördes fördelning. har även möjlighet att fatta beslut om ränte- och valutapositioner. Det riktvärde som regeringen anger för den 4.1Statsskuldens fördelning och genomsnittliga räntebindningstiden baseras på Det lagfästa målet för statsskuldsförvaltningen är att långsiktigt minimera kostnaden för statsskulden utan att ta för stora risker. Därutöver ska förvaltningen ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Det övergripande målet för statsskuldsförvaltningen konkretiseras genom de riktlinjer som regeringen fastställer efter förslag från . Riktlinjerna styr hur statsskulden ska fördelas mellan de tre skuldslagen nominell skuld i kronor, real skuld i kronor och valutaskuld. Av riktlinjerna framgår också vilken löptid de olika delarna av skulden ska styras mot. I tabellen nedan redovisas huvuddragen i regeringens riktlinjer . Tabell 4.2 Regeringens riktlinjer Real skuld i kronor 1 Därutöver kan ha maximalt i nominell kronskuld med löptider . Den största delen av statsskulden består av nominella lån i kronor. I övrigt består statsskulden av real kronskuld och valutaskuld. Att fördela statsskulden på flera skuldslag är ett sätt att minska risken i förvaltningen. Upplåningen görs huvudsakligen genom att ger ut statsobligationer och statsskuldväxlar. De köps i första hand av inhemska och utländska fonder, försäkringsbolag och finansiella institutioner. En del av upplåningen täcks genom realobligationer, som ger investerarna ett inflationsskydd. En mindre del av statsskulden finansieras genom sparprodukter som är riktade till privatpersoner och en avvägning mellan kostnad och risk. Den nominella kronskuldens löptid har varierat kring riktvärdet , bland annat beroende på att statsskuldens storlek följer ett visst säsongsmönster. var räntebindningstiden i genomsnitt knappt för lån med löptid under . Den var alltså något längre än riktvärdet på , vilket i huvudsak berodde på större överskott i likviditetsförvaltningen än hade räknat med. Den reala kronskuldens löptid minskade från till . Emissionerna var små i förhållande till den utestående skulden och inget reallån löpte ut. Förkortningen av löptiden avspeglar därför främst att utestående lån kom närmare förfall. Realskuldens andel av den totala skulden uppgick i genomsnitt till . Riktvärdet på är långsiktigt och kan tillåta vissa avvikelser utan att behöva vidta åtgärder. låg valutaskuldens räntebindningstid på riktvärdet . Eftersom valutaskulden kan styras med hjälp av derivat, varierar löptiden inte nämnvärt över året. Andelen valutaskuld uppgick i genomsnitt till . Att andelen var mindre än riktvärdet beror främst på att hade stora tillgångar i utländsk valuta . Tillgångarna förklaras av att en fordran på förföll då inte hade någon motsvarande skuld med matchande förfallotidpunkt. Fördelningen av skuldslagen i riktlinjerna bygger på det s.k. SSK-måttet (statsskuldens summerade kassaflöde) som är ett annat skuldmått än den konsoliderade statsskulden. De procentuella andelarna enligt riktlinjerna som beskrivs ovan överensstämmer således inte med andelarna i tabell 4.3 Statsskuldens utveckling och sammansättning. Tabell 4.3 Statsskuldens utveckling och sammansättning Nominella lån i svenska kronor minskade med till . Den reala lånestocken uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Riksgäldskonoret säljer en begränsad mängd realobligationer vilket gör att den årliga förändringen i realskulden är liten. Realskuldens andel styrs därmed främst av statsskuldens storlek. Återköp för att minska andelen skulle sannolikt vara kostsamma. Andelen minskar dessutom automatiskt när ett reallån förfaller. Genom att har gett ut reallån i stället för nominella lån med motsvarande löptider har en besparing gjorts på uppskattningsvis . Vid jämförelser av detta slag beräknar man skillnaden mellan den reala räntan vid emissionstidpunkten och räntan på en nominell obligation med motsvarande löptid. Den sammanlagda besparingen sedan reallån infördes är , varav är ännu inte realiserad vinst. En stor del av vinsten hänförs till att inflationen var låg . Valutaskulden minskade med . Orealiserade valutakursförändringar ingår i valutaskulden och kan variera kraftigt mellan åren. uppgick de orealiserade valutavinsterna till . uppgick de orealiserade valutavinsterna till . Dessa år kan jämföras med 2008 då de orealiserade valutaförlusterna uppgick till . skapar även valutaskuld med hjälp av s.k. valutaswappar. Det innebär att ingår avtal om att byta åtaganden i kronor mot åtaganden i utländsk valuta. Omkring hälften av valutaskulden är finansierad i kronor som omvandlats till åtaganden i annan valuta genom valutaswappar. Tabell 4.4 Nominella lån i svenska kronor Upplåningen i statsskuldväxlar fortsatte att minska 2011. Den utestående stocken statsskuldväxlar krympte från till . Det avspeglar dels det låga lånebehovet, dels att prioriterar obligationsmarknaden. I nominella lån i svenska kronor ingår också privatmarknadslån. Privatmarknadslån består dels av premieobligationer, dels av Riksgäldsspar. minskade privatmarknadsupplåningen med och var , eller av statsskulden. Den totala volymen av Riksgäldsspar minskade med till totalt 2011. Premieobligationer minskade 2011 med till . Minskningen beror på de låga räntorna. Nivån var dessutom tillfälligt hög under föregående år eftersom stora insättningar gjordes på grund av finansoron. Volymen av premieobligationer är nu tillbaka till de nivåer som rådde före finansoron. Upplåningen på privatmarknaden minskade kostnaderna för statsskulden med jämfört med annan upplåning på kapitalmarknaden . För femårsperioden 20072011 var den sammanlagda kostnadsbesparingen , varav premieobligationer stod för . tar aktiva positioner baserat på bedömningar av den framtida ränte- och växelkursutvecklingen i syfte att sänka statens kostnader. Positioner tas med hjälp av derivat som gör att skuldens löptid och fördelning mellan valutor justeras. kan ta valutapositioner och räntepositioner, men räntepositioner tas endast i utländsk valuta. Dessutom bedriver en löpande aktiv förvaltning både i egen regi och med hjälp av externa förvaltare. Där tas normalt relativt små positioner. En vinst i den aktiva förvaltningen minskar statens räntekostnader med samma belopp. Utrymmet för risktagande styrs av regeringens årliga riktlinjer. Den senaste femårsperioden har sparat i genomsnitt , till största delen tack vare den strategiska positionen för en starkare krona som byggdes upp . var positionen helt avvecklad och den totala realiserade vinsten blev . Huvuddelen av vinsten uppstod då kronan stärktes markant. Av det totala resultatet härrör . präglades av stor osäkerhet på de finansiella marknaderna. Den ogynnsamma miljön visade sig i det svaga resultatet för den löpande interna och externa positionstagningen. Den externa positionstagningen gav i princip ett nollresultat medan den egna löpande positionstagningen gav en förlust på . har den externa förvaltningen bidragit med ett överskott på . Den interna löpande förvaltningen har gett ett underskott på . Utgifterna för statsskuldsräntor m.m., som redovisas i utfallet för statens budget, uppgick till ca 2011. Jämfört med ökade räntebetalningarna med . Beloppen i statens budget redovisas enligt utgiftsmässiga principer och utgör ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. innehåller dock svagheter när det gäller att beskriva statsskuldsräntornas utveckling över tiden. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på anslagsbelastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning ger därför en bättre bild av hur räntekostnaderna påverkas av underliggande skuld-, ränte- och valutautveckling. I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer efter eliminering av räntor till/från statliga myndigheter. I kostnaderna ingår även en omvärdering av skulden i utländsk valuta. I tabell 4.5 nedan visas statsskuldens kostnader, vilket är en sammanfattning och specificering av uppgifterna i resultaträkningen (se not 12 till resultaträkningen, Nettokostnad för statsskulden). Enligt resultaträkningen uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutakursförändringar m.m.) till , vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen beror främst på att redovisade orealiserade valutakursdifferenser ökade nettokostnaderna med jämfört med . Av dessa avser vidareutlåning i utländsk valuta. Tabell 4.5 Statsskuldens kostnader Räntekostnader på lån i Räntekostnader på lån i Över-/underkurs vid emission Nettokostnader efter intäkter, Orealiserade valutavinster (-) / förluster (+) hänförbara till Räntekostnaderna för lån i svenska kronor uppgick till , vilket är en ökning med . Förändringen beror främst på högre räntebetalningar på lån i svenska kronor. Även lägre överkurser vid emission bidrog till att räntekostnaderna blev högre. Räntekostnaderna för lån i utländsk valuta minskade med till . Realiserade valutakursdifferenser påverkas framför allt av kronans växelkurs mot andra valutor när ett lån förfaller, men också av inbördes förändringar mellan andra valutors växelkurser eftersom man i förvaltningen av valutaskulden använder olika derivatinstrument. Utfallet för de realiserade valutakursdifferenserna uppgick till 2011 och minskade därmed kostnaderna med jämfört med utfallet som uppgick till . ökade kostnaderna för de realiserade kursdifferenserna med , . De orealiserade valutakursdifferenserna uppgick till totalt i orealiserad valutakursförlust, vilket innebär att kostnaderna ökat med jämfört med , då motsvarande belopp var i orealiserad valutakursvinst. Även kostnaden för orealiserade valutavinster/- förluster hänförbara till skuldskötselinstrument och vidareutlåning ökade med 10 miljarder kronor 2011 jämfört med . Att de orealiserade valutakursvinsterna minskade beror på att kronan försvagades . Över- och underkurser vid emission av statspapper m.m. är på ungefär samma nivå ; denna post minskade statsskuldens kostnader med 2011. Ränteintäkter i upplåningsverksamheten uppgick till 2011, vilket är en minskning med jämfört med . Skillnaden mellan statsskuldens nettokostnader inklusive skuldskötselåtgärder på och statsskuldens utgiftsmässiga räntekostnader på förklaras av olika principer för redovisning mot anslag och den kostnadsmässiga redovisningen i resultaträkningen.