prop · GZ0383 · 2012-03-16 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2011/12:83 Redogörelse för verksamheten inom Organisationen för säkerhet och samarbete i () under Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för verksamheten inom () och . 2 Svenskt fokus och ............... Aktivering av Moskvamekanismen mot ......... Korfuprocessen och dialogen om europeisk säkerhet ........ Den militärpolitiska dimensionen ...................................... Fördraget om observationsflygningar (Open Skies).............................................................7 Säkerhetsforum (FSC)....................................... Den ekonomiska och miljömässiga dimensionen............... Den mänskliga dimensionen ............................................ Kontoret för demokratiska institutioner och Högkommissarien för frågor om nationella årliga möte om den mänskliga 5 krishantering och de utdragna konflikterna ....................... Bilaga 1: deltagande stater ........................................................ Bilaga 2: Stöd till och hela Bilaga 3: Svensk personal ställd till förfogande 2010 och 2011 ...................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen redogör i denna skrivelse för verksamheten i () och . Kompletterande information om verksamheten inom och dess institutioner finns på webbplats (), i organisationens årsrapport samt i Handbook. Årsrapporten och handboken finns tillgängliga på webbplats. målsättning har varit att stärka EU:s röst i och verka för att EU:s politiska inflytande upprätthålls, står i paritet med dess finansiella bidrag samt utformas i enlighet med Lissabonfördraget. Under det grekiska ordförandeskapet 2009 initierades den så kallade Korfuprocessen om framtida säkerhet. Den har sedan följts upp av efterföljande ordförandeskap och har bidragit till ökad dialog bland deltagarstaterna om tillvägagångssätt för att förbättra effektivitet och kapacitet inom organisationens tre dimensioner. Korfuprocessen har varit ett viktigt steg för att försöka återskapa förtroendet mellan deltagarstaterna, inte minst mot bakgrund av kriget mellan och . hölls det första och ägde rum i Astana, på stats- och regeringschefsnivå. Trots att enighet saknades om behovet av ett toppmöte samt vilka resultat som kunde uppnås, fattades ett beslut vid det informella utrikesministermötet i om att ordna ett toppmöte . Det var första gången i organisationens historia som ett toppmöte ägde rum i . Vid Astana-toppmötet antogs efter svåra förhandlingar en deklaration som bekräftade att grunddokument och principer fortfarande ska gälla, något som aktivt drev. Deltagarstaterna misslyckades emellertid med att enas om en handlingsplan för att stärka operativa förmåga och verksamhet. De politiska skiljelinjerna var tydliga och kom att prägla OSSE-arbetet under ordförandeskap 2011. Trots bristen på konkreta framsteg i Astana förde dialogen om Europeisk säkerhet vidare genom en rad seminarier under rubriken (from to via and ). hantering av den etniska konflikt som flammade upp i kom att bli ett lackmustest för organisationens relevans som säkerhetspolitisk aktör . Till följd av allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i samband med presidentvalet i initierade tillsammans med 13 andra deltagarstater den s.k. Moskvamekanismen. Det innebar att en expertutredning tillsattes för att utvärdera situationen i landet. Denna resulterade i en rapport som lades fram med rekommendationer till om hur respekten för de mänskliga rättigheterna kunde förbättras. valdes ny generalsekreterare för . agerande har framför allt varit inriktat på att gemensamma principer och åtaganden inte undergrävs utan upprätthålls och genomförs, samt att det inom EU formuleras och, gentemot andra deltagarstater, vinns gehör för EU: s prioriteringar. Dessa inkluderar följande fyra områden: stärka förmåga inom konflikthanteringsområdet och bidra till att lösa de utdragna konflikterna i regionen; motverka transnationella hot; stärka institutioner och att fokusera mer på yttrandefrihet samt valövervakning inom den mänskliga dimensionen. Något som stod högt på dagordningen och som kom att negativt påverka toppmötesresultatet i Astana var den olösta konflikten i och försöken att återupprätta fältnärvaro i landet; Minskgruppens arbete med en lösning på konflikten i och försöken att få till stånd bättre förutsättningar för en lösning av . fortsatta suspendering av tillämpningen av fördraget om konventionella styrkor i (CFE)1 och diskussionen om en uppdatering av rustningskontrollavtalen präglade också arbetet inför toppmötet. har noga följt händelseutvecklingen i efter presidentvalet och stängningen av kontor i . Dessutom har verkat för att stärka arbete med konfliktförebyggande och konfliktlösning. har också inom EU gett stöd till det litauiska ordförandeskapets ambition att återuppta formella 5+2 förhandlingar för att lösa . organiserade OSSE-ambassadör en studieresa till och Tiraspol för att understryka roll för att finna en lösning på konflikten. I samband med önskemålen att stänga kontor i har tillsammans med och verkat för att en mekanism upprättas till stöd för enskilda organisationer som övervakar de krigsförbrytarrättegångar som pågår i landet. Inom den militärpolitiska dimensionen har aktivt drivit rustningskontrollfrågorna. Arbetet med att genomföra avseende små och lätta vapen stod i centrum och på svenskt initiativ togs 2011 beslut om en översyn av planen . Dessutom togs ett initiativ som gör det möjligt för deltagande staterna att på frivillig basis informera om hur man nationellt implementerar 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. 1Treaty on Conventional Armed Forces in Europe (CFE), fördrag med rustningsbegränsningar mellan NATO- och länder. Ett anpassningsavtal finns ratificerat av , , och , men inte av övriga länder då man först kräver ryskt fullföljande av Istanbulsåtagandena . har varit mycket aktivt inom den Skr. 2011/12:83 mänskliga dimensionen och då i synnerhet när det gäller mediefrihet. Detta inte minst eftersom haft rollen som EU:s lokala samordnare för mediefrihetsfrågor. I den egenskapen har lyckats driva igenom ett stort antal viktiga EU-uttalanden om mediefrihetssituationen i bl.a. och . Inför och under ministermötet i var även mycket engagerat i förhandlingarna om ett beslut om främjande av yttrandefrihet och mångfald i digitala medier och ett beslut om säkerheter för journalister. Vidare gav stöd till en deklaration om grundläggande friheter i den digitala tidsåldern. På grund av politisk oenighet kunde dock inget av dessa antas. Det irländska OSSE- ordförandeskapet 2012 har valt att fortsätta driva mediefrihet. har också bidragit med valövervakare till valobservationer bland annat till och och ställt personal till förfogande till fältmissioner och institutioner. 2.1Aktivering av Moskvamekanismen mot Presidentvalet i blev inledningen till en serie allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i landet. Till följd av att agerande kunde anses utgöra ett allvarligt hot mot uppfyllandet av dess åtaganden inom mänskliga dimension initierade tillsammans med 13 andra deltagande stater Moskvamekanism.2 Moskvamekanismen är ett av verktyg för att övervaka implementeringen av deltagandestaternas åtaganden i den mänskliga dimensionen och innebär att en expertutredning tillsätts för att undersöka situationen i en deltagande stat. Trots att valde att inte samarbeta med rapportören för utredningen kunde denne efter samtal med företrädare för civilsamhället, internationella institutioner och diplomatkåren sammanställa en rapport om situationen avseende de mänskliga rättigheterna i . Rapporten innehöll ett stort antal rekommendationer till om hur situationen kunde förbättras och presenterades i Permanenta rådet . Moskvamekanismen mot omnämndes även i den resolution om situationen rörande mänskliga rättigheter i som antogs under sjuttonde sessionen i för mänskliga rättigheter. 2.2Korfuprocessen och dialogen om europeisk säkerhet Dialogen om europeisk säkerhet inleddes inom i samband med utrikesministermötet i . Initiativet ska ses mot bakgrund av att västländer, med EU och i spetsen, därigenom besvarade appell om en dialog om europeisk säkerhet. 2 Övriga deltagarstater: , , , , , , , , , , , och . ordförandeskapet 2009 och det informella utrikesministermötet på Skr. 2011/12:83 blev startskottet för Korfuprocessen om framtida säkerhet, ett arbete som det svenska EU-ordförandeskapet aktivt drev och som de kazakiska och litauiska OSSE-ordförandeskapen placerade högt på dagordningen. Korfuprocessen är ett arbete som primärt är inriktat på förtroendeskapande åtgärder inom det euroatlantiska området för att därigenom stärka säkerheten. EU:s prioriteringar för Korfuprocessen omfattar den mänskliga dimensionen, konflikthantering inklusive de utdragna konflikterna, gränsöverskridande hot och rustningskontroll. EU har bland annat argumenterat för att understryka mjuk säkerhet, med fokus på respekten för de mänskliga rättigheterna och demokrati som centrala faktorer för att bygga säkerhet, liksom konkreta resultat avseende de reella säkerhetshoten. Det råder emellertid delade meningar bland deltagande stater om det breda säkerhetsbegreppets betydelse inom , där tillhör dem som argumenterar för ett brett säkerhetsbegrepp som utgångspunkt för organisationens arbete med säkerhet. Den första dimensionen inom kom i särskilt fokus . Inom dialog- och beslutsforumet säkerhetsforum (FSC) var verksamheten intensiv. Uppdateringen av Wiendokumentet 1999 (WD99) som är ett centralt dokument om rustningskontroll stod högst på dagordningen. Till grund för arbetet i FSC låg ministerrådsbesluten i om de militärpolitiska frågorna i FSC samt beslut om små och lätta vapen och ammunitionslagring, samt toppmötesdeklarationen från Astana. Vid ministermötet i , , togs ett beslut om arbetet med små och lätta vapen och konventionell ammunition, ett beslut om roll när det gäller implementering av 1540 (2004) om icke-spridning, samt ett beslut om det fortsatta arbetet inom FSC rörande bland annat säkerhetsdialogen, Wiendokumentet, uppförandekoden, icke-spridning, 1540 samt resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Fem framstegsrapporter presenterades avseende: beslut om små och lätta vapen; uppförandekoden; lagring av konventionell ammunition; arbetet med rustningskontroll och förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder; stöd till implementering av UNSCR 1540. fattade FSC beslut om procedurerna för att kunna ta steg mot en framtida uppdatering av Wiendokument (WD) med början 2011. togs nio separata beslut om olika uppdateringar av WD99 och antog FSC Wiendokumentet 2011 som Skr. 2011/12:83 administrativt samlar uppdateringarna i en nyutgåva. Genomförandet av WD, som omfattar årligt informationsutbyte om militära strukturer, av försvarsplanering och av större planerade övningar, samt verifikationsaktiviteter, fungerade väl med undantag för några mindre störningar. fortsatte genomföra avsevärt flest verifikationsaktiviteter, vilket varit en trend efter att suspenderade tillämpningen av CFE- avtalet . Det årliga genomförandemötet3 präglades av konstruktiva diskussioner om implementeringen av WD samt olika förslag inför uppdateringen av dokumentet. höll FSC ett seminarium om militärdoktriner med högnivådeltagande från flera länder för att diskutera doktrinära och teknologiska förändringars påverkan på de militära strukturerna. Rustningskontrollavtalen CFE, WD och fördraget om observationsflygningar kan ses som komplementära i förhållande till varandra även om endast WD förhandlas i , medan övriga behandlas i forum nära kopplade till organisationen. 3.1.2Fördraget om observationsflygningar (Open Skies) Fördraget om observationsflygningar (Open Skies) fungerade i huvudsak väl . fortsatte att verka för ett aktivt genomförande av fördraget genom att ställa ett observationsflygplan för observationsmissioner till förfogande. Slutdokumentet från översynskonferensen av fördraget om observationsflygningar slog fast att det fanns behov av en modernisering av flygplan och sensorer samt en anpassning av fördraget och ett mer effektivt nyttjande av befintliga resurser. Beslut antogs och banade vägen för en övergång till användandet av digitala sensorer, vilket kan ses utgöra ett steg i moderniseringen av fördraget. Ökade politiska spänningar mellan och med anledning av ansökan om tillträde till fördraget ledde emellertid till att arbetet i beslutsforumet Open Skies Consultative Commission (OSCC) i det närmaste lamslogs och hade ännu ingen lösning hittats. Om dödläget fortsätter riskerar det att undergräva fördraget. Regeringen ser allvarligt på detta. Inom fördraget om konventionella väpnade styrkor i (CFE) rådde fortsatt dödläge gentemot och tillämpningen var fortfarande suspenderad av och 2011. , efter att man kommit överens om nya START (), tog dock förhandlingarna om ett nytt ramverk för konventionell rustningskontroll fart, på Natos initiativ. 3 Annual Implementation Assessment Meeting, AIAM. Mötet utgör kapitel XI av WD 99. förhandlingar utan att nå konsensus om ett ramverk för fortsatta Skr. 2011/12:83 förhandlingar, lades slutligen projektet på is strax . om CFE hölls , men utan några framsteg, och avbröt Nato-länderna sin informationslämning till . Mellan övriga fördragsslutande stater fortsätter dock informationsutlämningen i enlighet med fördraget. 3.1.4Säkerhetsforum (FSC) I säkerhetsforum diskuterades vid sidan av Wiendokumentet uppförandekod om civil och demokratisk kontroll av säkerhetssektorn. uppdaterades frågeformuläret avseende uppförandekoden och en referensguide antogs 2011. På initiativ av bland annat ska stater frivilligt informera hur de genomför 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. Beslut togs 2011 om att diskutera genomförandet av uppförandekoden. Arbetet med genomförandet av avseende små och lätta vapen stod även i centrum. På svenskt initiativ togs 2011 beslut om en översyn av planen . Vidare togs ett beslut om ett expertmöte i samband med översynsmötet. Dessutom togs beslut om informationsutbyte om vapenhandelslagstiftning vilket genomfördes och diskuterades . Vidare stärktes åtaganden om destruktion av överskottsammunition samt utgången ammunition. Ett antal projekt på området destruktion och förvaring av vapen och ammunition genomfördes, huvudsakligen i det . , som traditionellt är och har varit en stor bidragsgivare, gav bidrag till projekt i och Georgien4. Vidare hölls ett möte om att identifiera roll i stödjandet av implementeringen av FN:s resolution . Genom den nyinrättade rådgivaren för UNSCR 1540 vidtogs flera åtgärder för att främja nationell implementering av resolutionen. Beslut togs om upprättandet av lista över kontaktpersoner för UNSCR 1540. Inom ramen för säkerhetskommittén diskuteras icke-militära aspekter av säkerhet, såsom anti-terrorism, gränssäkerhet, organiserad brottslighet och polisfrågor. Gränsöverskridande hot liksom gränssäkerhet var frågor som uppmärksammades särskilt med syfte att koordinera och effektivisera arbetsmetoder och aktiviteter. Projekt till stöd för gränssäkerhet mot hot från genomförs i de angränsande centralasiatiska länderna med afghanskt deltagande5. 4Sverige har stött projekt i , , , och . 5Sverige har stött två gränsprojekt i och Patrol Programming and Leadership syftande till att öka säkerheten vid gränsen till . Konsensus saknades för en liknande verksamhet inne i . 2011/12:83 bidrog med pengar till Staff College i Dusjanbe, , som syftar till att öka säkerheten vid den afghanska gränsen. i antogs beslut att stärka koordinering och samstämmighet i hantering av transnationella hot. Dock kunde inte konsensus nås för fyra andra beslutsutkast om polisstrategi, cybersäkerhet, anti-terrorismmandat och anti-drogkoncept. Den årliga säkerhetsöversynskonferensen (ASRC) genomfördes till med Nato:s generalsekreterare som huvudtalare och föregicks av en partnerlandssession med särskilt fokus på . Under ASRC behandlades transnationella hot, de utdragna konflikterna samt rustningskontroll och förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. 3.2Den ekonomiska och miljömässiga dimensionen Kontoret för samordnaren av ekonomi- och miljöverksamhet (OCEEA) upprättades och utgör en del av . Samordnarkontoret har till uppgift att stärka förmågan hos Permanenta rådet och övriga institutioner att hantera ekonomiska och miljömässiga aspekter av säkerhet. Samarbetet bedrivs till största delen genom projektverksamhet, främst i och , inklusive och rör exempelvis transportfrågor och gränsöverskridande vattenhushållning. Utgångspunkten är att ekonomisk utveckling och miljömässig hållbarhet är en förutsättning för säkerhet. Initiativen på miljöområdet syftar till att öka medvetenheten om miljöhot och vilken betydelse dessa har för ett lands eller regions säkerhet. fältmissioner spelar en viktig roll i uppföljningen av projekten. Samordnaren bevakar även ekonomiska konsekvenser av människohandel, verkar mot korruption och penningtvätt samt arbetar för främjande av god samhällsstyrning och en fungerande rättsordning på ekonomi- och miljöområdet. Samordnarens projektverksamhet har även bäring på migrationsrelaterade frågor med koppling till säkerhet. anordnas ett ekonomi- och miljöforum av kontoret med tillhörande förberedelsekonferenser. Forumet under kazakiskt OSSE-ordförandeskap handlade om gott samhällsstyre vid gränsövergångar och ökad säkerhet vid landtransporter. Vid ett särskilt möte i diskuterades roll inom energisäkerhet. I samband med i Astana fanns enighet bland stats- och regeringschefer om att mer samarbete och dialog var nödvändigt. Under ordförandeskap 2011 låg fokus på energisäkerhet samt transportsäkerhet. Temat för ekonomi- och miljöforum 2011 var hållbar energi och transport. i antogs två ministerbeslut, varav det första om ekonomi utifrån kvinnors perspektiv och som handlade om ojämlikheten på arbetsmarknaden. Det andra Skr. 2011/12:83 beslutet handlade om stärkt dialog i transportfrågor. arrangerades även ett första möte om uppföljning av åtaganden inom den andra dimensionen. permanenta råd beslutade även att göra en översyn av övergripande strategi för den andra dimensionen. Deltagarstaternas åtaganden inom den mänskliga dimensionen syftar till full respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, att upprätthålla rättsstaten, att bygga upp och skydda demokratiska institutioner samt att motverka intolerans och diskriminering. verksamhet på området är omfattande och sker bland annat genom valövervakning, konfliktförebyggande och postkonfliktrehabilitering, stöd till deltagarstaterna att bygga upp demokratiska institutioner, bevakning av press- och yttrandefrihet, insatser för att bekämpa människohandel samt intolerans och diskriminering, utbildning i jämställdhetsfrågor och insatser för att stärka rättigheter för personer som tillhör minoritetsgrupper. 3.3.1Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter ODIHR (Office for Democratic Institutions and Human Rights) inrättades 1992 med säte i och har cirka 130 anställda. ODIHR har i uppdrag att bistå deltagandestaterna att genomföra åtaganden inom ramen för den mänskliga dimensionen. I arbetet ingår bland annat att främja förutsättningarna för demokratiska val, bistå deltagande stater med att bygga upp och stärka demokratiska institutioner samt att vid behov bistå fältkontor. ODIHR agerar även kontaktpunkt för frågor rörande tolerans- och ickediskriminering. Andra områden som ingår i kontorets breda mandat är jämställdhet, bekämpande av människohandel, religionsfrihet, rörelsefrihet, MR- försvarares situation och skydd av de mänskliga rättigheterna i kampen mot terrorism. En betydelsefull uppgift består i att samordna valövervakning. ODIHR:s valövervakningsinsatser är en av de delar av verksamhet som fått störst uppmärksamhet och valfrågan har även och 2011 stått i fokus i den politiska debatten i , inte minst på grund av Dumavalet i . Medan och EU starkt stöder ODIHR:s verksamhet, har och stödda av ett antal ifrågasatt ODIHR:s metodologi och opartiskhet. Kritikerna anser bland annat att ODIHR agerar politiserat och är alltför snabbt med att anklaga deltagande stater för valfusk, i stället för att ha en stödjande funktion och arbeta i samförstånd med värdlandet. Inför Dumavalet ansåg att antalet valobservatörer var onödigt många. ODIHR begränsade därför de föreslagna 200 korttids- och 60 långtidsobservatörerna till 160 korttids- och 40 långtidsobservatörer. ODIHR tillmötesgick de ryska Skr. 2011/12:83 invändningarna i syfte att undvika scenariot då ingen observation av valet kunde genomföras. Även om antalet valobservatörer var lågt för ett så stort land som anser regeringen att det var av stort värde att valövervakningen till kunde genomföras. bidrar till ODIHR:s valverksamhet med finansiella och personella resurser. ger även stöd till ODIHR:s övriga enheter och verksamhet. ODIHR observerade marsjuni 2011 rättegångar mot personer som stod åtalade för deltagande i eller organisation av demonstrationer i samband med det vitryska presidentvalet . Dessa rättegångsobservationer utgjorde en viktig del av arbetet med att utreda hur respekterade sina åtaganden inom den mänskliga dimensionen. En rapport som innehöll såväl information om brister i det vitryska rättssystemet som rekommendationer för att åtgärda dessa, publicerades . 3.3.2Högkommissarien för frågor om nationella minoriteter Posten som högkommissarie för frågor om nationella minoriteter, HCNM (High Commissioner on National Minorities) inrättades 1992 med säte i . Högkommissarien är främsta konfliktförebyggande instrument med huvuduppgift att i ett tidigt skede identifiera och motverka etniska spänningar som kan äventyra freden, stabiliteten eller relationerna mellan deltagande stater. Högkommissarien verkar genom så kallad tyst diplomati, vilket innebär att regeringar i förtroende kan be om hjälp för att hantera spända situationer som riskerar att leda till konflikt. Alla deltagande stater har accepterat högkommissariens mandat och därmed dennes rätt att avge rekommendationer i inhemska frågor. Dessa frågor handlar ofta om rätt till medborgarskap, icke-diskriminering, möjligheter att använda sitt modersmål, utbildning på minoritetsspråk samt möjligheter att delta i och aktivt kunna påverka det politiska, sociala, ekonomiska och kulturella livet i det land man är bosatt. Högkommissarien är dock ingen ombudsman för minoritetsfrågor eller inspektör av enskilda brott mot de mänskliga rättigheterna. Högkommissarien är en institution som anses fungera föredömligt väl och har ett starkt stöd från deltagarstaterna. fortsatte situationen i att stå högt på dagordningen för HCNM som hade utlöst krismekanism för krisförebyggande och krishantering, mot bakgrund av den försämrade interetniska situationen i landet. HCNM:s arbete med frågor om romer och sinti i fortsatte också . organiserades en konferens i som utgjorde inledningen till ett gemensamt regionalt initiativ för att identifiera och hjälpa personer som riskerar att bli statslösa och saknar dokumentation, något som i hög grad gäller romer. Konferensen utmynnade i Zagrebdeklarationen. Medierepresentanten, (Representative on Freedom of the Media) är en institution som inrättades 1997. Kontoret har ett tiotal tjänstemän och har sitt säte i . Medierepresentantens uppgift är att följa utvecklingen i medierna i deltagarstaterna och verka för att principer och åtaganden följs när det gäller yttrande- och mediefrihet. Medierepresentanten har också till uppgift att på ett tidigt stadium upptäcka problem på dessa områden och hantera dessa i samarbete med deltagarstaterna, övriga institutioner och andra relevanta organ. Medierepresentanten rapporterar regelbundet till Permanenta rådet, gör besök i deltagande stater och sammanställer publikationer och rekommendationer kring yttrandefriheten i OSSE-området.