prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — Dagens regelverk med ett starkt skydd för hyresgästens rättigheter och en etablerad hyresförhandlingsmodell är i grunden bra. Bostadsmarknaden går inte att likställa med andra marknader eftersom det handlar om människors hem. Dagens system skapar förutsägbarhet för såväl hyresgästen som hyresvärden och ger trygghet i boendet. Viktigt att bättre utnyttja det befintliga bostadsbeståndet Långsiktigt är det nödvändigt att bygga nytt, särskilt när befolkningen växer. Men tiden från planering till färdig bostad är lång och eftersom merparten av behoven täcks av det befintliga beståndet är det viktigt att detta nyttjas väl. Det är därför önskvärt med en öppen och väl fungerande marknad för uthyrning av privatägda bostäder. Det befintliga beståndet kan nyttjas av fler genom att de privatpersoner som vill hyra ut hela eller delar av sin ägda bostad i högre utsträckning faktiskt gör det. svarar detta för endast en liten del av bostadsbeståndet. En internationell jämförelse visar att tillhör de länder som har lägst andel privat uthyrning av bostäder. Marknaden för tillfällig uthyrning av bostads- rättslägenheter präglas också av problem. Bland annat finns det tecken på att lägenheter står tomma till följd av oklara regler för uthyrning eller till följd av att det är olönsamt att hyra ut dem. Därtill är marknaden undanskymd med inslag av svart verksamhet. Ökade incitament för nybyggnation och uthyrning av privatbostäder Regeringen har för avsikt att i budget- propositionen återkomma med förslag för att göra det mer attraktivt att investera i och förvalta bostadsfastigheter samt för att under- lätta uthyrning av privatbostäder. Uthyrning av privatbostäder möjliggör ett boende utan skuldsättning eller ekonomiskt risktagande, och har därför en nyckelroll både för ungdomars möjlighet till eget boende och för att öka rörligheten på arbetsmarknaden. Ökad uthyrning av privatägda bostäder ger fler tillgängliga lägenheter redan på kort sikt. Åt- gärderna för att underlätta uthyrning av privat- ägda bostäder syftar till att snabbt öka bostads- utbudet inom det befintliga beståndet. Genom förenklingar och förändrade regler för pris- sättning görs lägenheter som annars inte skulle utnyttjas tillgängliga på bostadsmarknaden. Dessutom syftar åtgärden till att synliggöra marknaden för uthyrda privatägda bostäder och öka tryggheten för såväl hyresvärd som hyres- gäst. För att underlätta uthyrning av privatbostäder övervägs en rad regelförändringar som syftar till en hyressättning som gör det möjligt för ägaren att täcka sina kostnader för bostaden och att ge bostadsrättshavare rätt att hyra ut sin bostad utom i fall då särskilda skäl föreligger. Ägaren av den privatägda bostaden ska med de nya reglerna vid hyressättning få möjlighet att täcka sina kapitalkostnader för att äga bostaden. Andra förändringar som övervägs syftar till att förenkla och förtydliga regler kring tidsbegränsade kontrakt, besittningsskydd, uppsägningsvillkor m.m. Retroaktiviteten i hyresprövningen bör vidare tas bort för att minska osäkerheten kring avtal. Omfattningen av dessa regler ska tydligt avgränsas till tillfällig uthyrning av privatbostäder. I samband med att de nya reglerna föreslås bör även schablonavdraget för privatpersoners den egna bostaden höjas från schablonavdraget syftar till att ytterligare stimulera uthyrningen av privatbostäder. För att öka incitamenten att bygga nya bostäder och därmed också på motverka bostadsbrist i tillväxtregionerna och på studieorter föreslås en sänkning av fastighets- avgiften för flerbostadshus (hyresrätter och bostadsrätter) från . sänks takbeloppet för fastighetsavgiften för flerbostadshus från ca 1 400 till som även fortsättningsvis kommer att indexeras. Även mer gynnsamma villkor vid nybyggnation av bostäder kommer att föreslås genom utsträckning av perioden för befrielse från fastighetsavgift till . Förslaget avses gälla för bostadsbyggnader som färdigställs eller . Kopplat till denna förlängning avser regeringen att återkomma med förslag om en motsvarande förlängning av tidsperioden då mer marknadsmässiga hyror vid nyproduktion, s.k. presumtionshyror, kan gälla, från dagens till . Utöver att förbättra incitamenten för nybyggnationer bör åtgärderna bidra till att dämpa hyresutvecklingen. Parallellt med dessa åtgärder ser regeringen över ytterligare sätt att förbättra bostads- marknaden. En särskild utredare analyserar förutsättningarna att ytterligare utveckla hyresmarknaden, främja villkoren för boende i hyresrätt och lyfta fram skillnader i villkoren mellan upplåtelseformer som innebär hinder (dir. 2011:108). presenterat ett delbetänkande med förslag att underlätta uthyrning av privatägda bostäder som ligger i linje med vad regeringen nu aviserar (SOU 2012:25). Vidare kommer regeringen att tillsätta en utredare med uppdrag att analysera hur beskattningen av hyresrätter kan förändras i syfte att öka utbudet av hyresbostäder. I syfte att förtydliga det kommunala ansvaret för bostadsförsörjningen och tydliggöra det regionala perspektivet i planeringen har getts i uppdrag att göra en översyn av bostads- försörjningslagen (Dnr S2012/2989). Regeringen reformerar bostadsmarknaden för att trygga tillgången på bostäder för alla. Ambitionen är att skapa starka ekonomiska drivkrafter och stabila planeringsförutsättningar för befintliga och tillkommande företag på hyresbostadsmarknaden att agera, för att därigenom öka utbudet av hyreslägenheter så att det svarar upp mot efterfrågan i alla delar av landet. är det viktigt att bevara ordning och reda på bostadsmarknaden. och fastighetsägarna har en samsyn kring många boendefrågor som politiken ska respektera. En helt fri prissättning på uthyrning i befintligt bestånd minskar hyresgästens trygghet, men riskerar också att bidra till ökade spekulationer på bostadsmarknaden. Regelverket för hyressättning ska främja hyresgästens trygghet, ett långsiktigt ägande av fastigheter och en stabil bostadsmarknad. 3.8Utmaningar för energi-, klimat- och miljöpolitiken Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett sam- hälle där de stora miljöproblemen är lösta. ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växt- husgaser till atmosfären. Förverkligandet av dessa visioner kräver en ambitiös och kostnads- effektiv energi-, klimat- och miljöpolitik. Många av utmaningarna är dessutom globala, vilket innebär att en framgångsrik hantering av dem förutsätter internationellt samarbete. 3.8.1Energi- och klimatpolitiken är sammankopplade Den svenska energipolitiken bygger på de tre pelarna försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Energiöverenskom- melsen mellan allianspartierna 2009 innebär att klimatpolitiken inte kan separeras från energi- politiken och har legat till grund för beslut om energi- och klimatpolitiska mål till 2020 (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, 2008/09:163, 2008/09:NU25, 2008/09:301). Styrande för klimat- och energipolitiken är de mål antagit till 2020 om att andelen förnybar energi ska vara , energianvändningen ska vara effektivare, andelen förnybar energi i transport- sektorn bör vara och utsläppen bör vara lägre än . I möjligaste mån ska utvecklingen inom energi- och klimatområdet ske genom generella ekonomiska styrmedel. Till exempel minskas nedsättningen av koldioxidskatten stegvis för industrier som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, och återbetalningen av koldioxidskatt minskar avseende, skogs-, vatten- och jordbruksverk- samhet 2011, 2013 och 2015. Styrmedel som information och utbildning behövs också, liksom forskning och demonstration av ny teknik. Hur väl vi utvecklas mot dessa mål ska prövas i en kontrollstation 2015. Där ska den faktiska utvecklingen av energibalans och kostnader samt klimatpåverkan i förhållande till målen analyseras. politikens grundläggande inriktning, men kan komma att leda till justeringar av styrmedel och instrument. Transportsektorns omställning till långsiktig hållbarhet är en av våra största utmaningar. En ny miljöbilsdefinition planeras införas , som tydligare premierar fordon som har låga koldioxidutsläpp i förhållande till fordonets vikt. Genom införandet skärps kraven för att få befrielse från fordonsskatt. Energiskatten på diesel höjdes med per liter 2011 och kommer att höjas med ytterligare 2013. 3.8.2Det internationella arbetet klimatfinansiering i fokus Klimatfrågan är regeringens högst prioriterade miljöfråga. och teknikneutrala ekonomiska styrmedel, inriktade mot att förorenarna ska betala, är centrala för att klimatmålet ska nås på ett rättvist sätt och till lägsta möjliga kostnad för samhället. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram underlag till en färdplan för ett utan nettoutsläpp av växthusgaser 2050 (dnr M2011/2426). Klimatförändringarna är globala och påverkar livsbetingelserna i hela världen. Grunden för ett framgångsrikt klimatarbete läggs i breda, inter- nationella överenskommelser om minskade ut- släpp av växthusgaser. För att möjliggöra en hög ambitionsnivå är det viktigt att de åtgärder som vidtas är kostnadseffektiva och långsiktiga. I det internationella arbetet verkar inom EU för att det nuvarande energiskattedirektivet ska ändras. En viktig del i förslaget är att det ska bli obligatoriskt för alla EU:s medlemsstater att införa koldioxidskatt. Under COP 17-mötet i fattades beslut om att initiera en process som ska leda till en ny klimatöverenskommelse med bindande rättslig verkan. Överenskommelsen ska ingås 2015 och börja gälla . Fokus kommer att ligga på hur det s.k. tvågradersmålet ska uppnås. Detta betyder i sin tur ett ökat fokus på det åtagande som ingicks 2009: att mobilisera fram för klimatrelaterade åtgärder i utvecklingsländer. Regeringen utreder tillsammans med andra parter vilka finansieringskällor som bör och kan prioriteras samt vilken roll offentlig respektive privat finansiering ska spela. Klimat- finansieringen ska delvis kanaliseras via den s.k. gröna fonden. Det finns stora förväntningar hos utvecklingsländerna om att fonden snabbt ska komma på plats och kanalisera stora finansiella flöden. I fokus för regeringen är att fonden utformas så att den utgör ett mervärde till övriga klimatfonder. En ökad användning av biodrivmedel bidrar till måluppfyllelsen till 2020, men är också viktig för de mer långsiktiga ambitionerna inom energi- och klimatpolitiken och för att nå regeringens prioritering om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Det är angeläget att skapa stabila villkor för de aktörer som producerar och handlar med bio- drivmedel. För att öka långsiktigheten och stabi- liteten kommer därför beskattningen att regleras i lag och inte som tidigare via dispensbeslut av regeringen. innebär att en skatte- befrielse för biodrivmedel inte får medföra över- kompensation. Om företag som producerar bio- drivmedel får en skattelättnad som överstiger merkostnaden för produktionen i förhållande till kostnaden för produktion av fossila drivmedel, riskerar de enskilda företagen att få betala tillbaka det belopp som motsvarar skatte- befrielsen. Risken för överkompensation har varit störst för låginblandade biodrivmedel , varför en viss beskattning av dessa biodrivmedel bedöms vara nödvändig. bedömer regeringen att biodrivmedlen inte kan stå på egna ben. Av denna anledning bör ett kvotpliktssystem införas , som syftar till att inblandning bör ske av 10 volymprocent etanol i låginblandad bensin och 7 volymprocent FAME i diesel för att åstadkomma en varaktig ökning av låginblandade volymer av biodrivmedel på marknaden.23 En ökad inblandning från dagens nivå medför minskade koldioxidutsläpp om ca , vilket minskar beroendet av fossil energi och styr mot de uppsatta energi- och klimat- politiska målen. Det är viktigt att gynna 23 FAME är förkortning för fettsyrametylestrar (biodiesel). introduktionen av framtidens, andra genera- tionens, biodrivmedel. I linje med fattade dis- pensbeslut kommer hydrerade vegetabiliska och animaliska oljor och fetter, s.k. HVO, att ges skattebefrielse på inblandning i diesel. E85 och andra höginblandade biodriv- medel bör ges fortsatt skattebefrielse . Om höginblandade biodrivmedel och bio- drivmedel utan fossilt innehåll inte omfattas av kvotplikt bör dessa ges fortsatt goda förutsätt- ningar och därmed bidra till de långsiktiga prio- riteringarna. Sammantaget innebär regeringens ambitioner stabilare villkor för aktörerna på biodrivmedels- marknaden. Regeringen lämnar också förslag som innebär mer likvärdiga konkurrensvillkor för kraftvärme- produktion inom EU:s system för handel med utsläppsrätter samt leveranser av värme till vissa industrikunder. Förslagen innebär bl.a. en slopad koldioxidskatt för kraftvärmeproduktion inom handelssystemet, vilket ökar effektiviteten i den klimatpolitiska styrningen. Eftersom en koldioxidskatt inte minskar de totala utsläppen inom handelssystemet, utan endast påverkar var inom systemet som utsläppen sker, innebär den nuvarande situationen en konkurrenssnedvrid- ning. Aktuella åtgärder på klimat- och energiskatte- området redovisas kortfattat i fördjupningsrutan Vissa skatteåtgärder inför budgetpropositionen . Totalt bedöms åtgärderna ge viktiga bidrag till att nå våra energi- och klimatmål. bedöms inte göra det möjligt att kombinera en kvotplikt för låginblandade biodrivmedel med en beskattning som är utformad så att den innebär statsstöd. En framtida beskattning av biodrivmedel bör därför utformas så att den följer beskattningssystemets natur och logik och därigenom är förenlig med unionsrätten då den inte anses utgöra statsstöd. En sådan beskattning innebär att det s.k. tullvillkoret slopas. regeringen gett samt Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att samman- ställa information om ekosystem och ekosystemtjänster (dnr M2012/176). Miljömålsberedningen arbetar med att ta fram en strategi för en giftfri miljö och en strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning (dir 2011:50). Strategierna ska utmynna i förslag på styrmedel och åtgärder som behövs för att effektivt nå de berörda miljökvalitetsmålen. Utifrån Miljömålsberedningens tidigare förslag avser regeringen även fastställa nya etappmål på vägen mot miljökvalitetsmålen. Havspolitiken är också en prioriterad del av regeringens miljöarbete. är ordförande i den regionala havskonven- tionen Helcom, och arbetar för att underlätta havsmiljödirektivets genomförande i Östersjö- regionen. I en första fas ska bl.a. beslut fattas om miljökvalitetsnormer som ska användas i arbetet med att uppnå en god miljöstatus i havet. 3.9Samhällsutmaningar på lång sikt På finns flera utmaningar för svensk ekonomi. Utvecklingen i omvärlden påverkar ekonomi och ställer fortsatt höga krav på den svenska ekonomins anpassningsförmåga och flexibilitet. Efterfrågan på välfärdstjänster ökar när människors inkomster ökar och befolkningen åldras. Det är viktigt att de offentligt finansierade välfärdssystemen är utformade så att de är långsiktigt stabila samt att legitimiteten och förtroendet för systemen upprätthålls. Miljöutmaningarna, inte minst klimatförändringarna, är globala och påverkar livsbetingelserna i hela världen. Utmaningar finns också kring hur vi kan främja samman- hållning, rättvisa och en gemensam värdegrund i ett föränderligt samhälle med ökad konkurrens. En politik inriktad på att främja långsiktig till- växt och sysselsättning ökar möjligheterna att möta framtida utmaningar. 3.8.4Miljöpolitiken är mångfacetterad och en hög sysselsättning är också grund- För att nå miljöpolitikens generationsmål och de 16 miljökvalitetsmålen är det viktigt att säkra ekosystemens motståndskraft och långsiktiga produktion av ekosystemtjänster. Regeringens ambition är att synliggöra ekosystemtjänsternas värde för samhället. Som ett led i detta har läggande för att på klara en offentlig finansiering av välfärdstjänsterna. För att nå en hög långsiktig tillväxt är det också viktigt att främja produktivitetsutvecklingen. Det handlar om åtgärder för att främja företagande och konkurrens, åtgärder för att stärka kompetens, forskning och innovationer samt åtgärder för att skapa en väl fungerande infrastruktur. över hur den svenska demografiska utvecklingen och människors olika livsfaser kan komma att se ut, på kort sikt mot 2020 och på lång sikt mot 2050. I detta arbete ska såväl regionala skillnader 3.9.1Framtidskommission analyserar inom som ett globalt perspektiv ingå. utmaningar på lång sikt arbete syftar till att identifiera de viktiga samhällsutmaningar står inför på (dnr SB2011/8276).24 Genom att identifiera långsiktiga ut- maningar kan regeringen fatta beslut som gör att kan möta dessa utmaningar. I arbetet används som perspektiv. Kommissionens slutsatser kommer att bli underlag för regeringen i dess löpande arbete. En rapport ska presenteras , där de samhällsutmaningar står inför, samt strategier för att möta dessa utmaningar, redovisas. Inom ramen för kommissionen har fyra ut- redningar tillsatts: Vår demografiska utveckling, Integration, jämställdhet, demokrati och delaktighet, Hållbar tillväxt i globaliseringens tid samt Rättvisa och sammanhållning. I utrednings- uppdragen ingår också att stimulera till diskussion bland medborgare kring dessa frågor för att fånga upp synpunkter från hela det svenska samhället. befolkning beräknas öka , från 9,4 till nästan 10,9 miljoner människor. Parallellt med detta ändras fördelningen mellan de olika åldersgrupperna, vilket allt annat lika leder till att den arbetsföra befolkningen minskar från 2010 till 2060. Andelen äldre blir dessutom fler och beräknas var fjärde svensk vara . Den demografiska utvecklingen utmanar framtidens och ställer fler och nya krav på vårt samhälle. Vi måste öka antalet arbetade timmar genom att fler än jobbar och att de jobbar mer. Utredningen ska teckna ett scenario 24 har tillsatts av regeringen och består av statsminister samt statsråden , och . Kommissionens arbete leds av statsministern. Till kommissionen har ett antal ledamöter utsetts och kommissionen har ett särskilt sekretariat. Utredningen ska också se över kompetens- försörjningen inom ett antal kritiska sektorer samt hur olika faktorer såsom medicinsk och teknisk utveckling påverkar den demografiska utvecklingen. Eventuella hinder för en hållbar samhällsutveckling ska pekas ut. Integration, jämställdhet, demokrati och delaktighet En av stora utmaningar är hur vi ser och tar till vara på kompetensen hos alla som bor i . Det gäller såväl män som kvinnor och såväl de som är födda i som de som är födda i ett annat land. Utredningen ska studera vilka faktorer som är avgörande för att kan bli ett land som låter människor med invandrarbakgrund snabbt komma i arbete, som förmår attrahera arbets- kraft och ta till vara både kvinnor och män på arbetsmarknaden. Utredningen ska också analysera skillnader i valdeltagande och i demokratiska församlingar hos utrikes födda och andra grupper som är underrepresenterade, kartlägga hur dessa grupper är delaktiga i samhället samt på vilka sätt delaktigheten kan öka. Vidare ska utredningen se över befintliga och framtida hot mot demokratin. Hållbar tillväxt i globaliseringens tid Globalisering och den ekonomiska tillväxten skapar stora möjligheter med ökad rörlighet och mer handel. Det har bl.a. lett till att länder har kunnat resa sig ur fattigdom. har utvecklingen lett till mer utsläpp och till att allt mer av naturens resurser tas i anspråk med allvarliga följder för ekosystem, biologisk mångfald och klimat. har högt uppsatta mål i miljöarbetet samt för klimat- och energiomställningen. För att kunna genomföra effektiva insatser för miljö och klimat behöver vi bättre förstå och kunna värdesätta vårt gemensamma gröna kapital. Utredningen ska teckna ett scenario över hur med hållbar tillväxt kan utvecklas mot en Vidare ska utredningen överväga hur vi bättre kan följa upp resultatet av våra insatser och jämföra dem med andra länder och hur värdet av s.k. ekosystem kan synliggöras. Nya mätmetoder för att mäta exempelvis håll- barhet och miljö ska kartläggas. Vidare ska ut- redningen analysera vilka indikatorer som kan ge kompletterande och rättvisande mått på samhällelig utveckling samt användas som beslutsunderlag för politiken. I utredningens uppdrag ingår också att analysera hur delaktighet kan skapas för mål och insatser inom klimat- och miljöpolitiken samt att beakta de hot mot samhället som miljö och klimatutmaningarna för med sig. I ett samhälle med högre välstånd och ökad urbanisering, individualisering och fragmenti- sering finns utmaningar som rör samhällets förmåga till sammanhållning och relationer mellan människor: förmågan och möjlighet till gemenskap i vårt framtida samhälle. Fördel- ningspolitiken och analysen av den materiella standarden behöver kompletteras med mått och verktyg för att analysera politikens effekter och andra faktorer som påverkar exempelvis relationer, sammanhållning och välbefinnande. Framtidens utmaningar ligger bl.a. i att främja ett inkluderande samhälle, att stärka förmågan och möjligheterna till mellanmänskliga relationer och gemenskap i vårt framtida samhälle samt att bygga vidare på vår grundläggande tillit, tolerans och solidaritet mellan människor. Utredningen ska studera vilka faktorer som kan bidra till att upprätthålla eller stärka samhällets grundläggande värden och den gemensamma identiteten. I uppdraget ligger att undersöka såväl materiella som ickemateriella faktorers betydelse för rättvisa och samman- hållning och göra internationella utblickar. Det civila samhällets roll för ett sammanhållet samhälle ska särskilt beaktas. Vidare ska utredningen undersöka nya metoder för att följa och mäta dimensioner av samhällsutveckling såsom välbefinnande samt vilka indikatorer som kan ge en sådan bild och som kan användas som beslutsunderlag. De kommande decenniernas demografiska förändringar kommer att påverka såväl arbetsutbudet och tillväxten som de offentliga välfärdssystemen. befolkningsprognoser visar att andelen av befolkningen som är kommer att öka från dagens till 2030, som andelen av befolkningen i arbetsför ålder minskar. Även om det är glädjande att människor lever allt längre utgör en åldrande befolkning en allt större strukturell utmaning i stora delar av landet, vilket medför en sårbarhet med avseende på både ekonomi och kompetensförsörjning. Utvecklingen innebär att det kommer att finnas fler unga och gamla i förhållande till antalet yrkesverksamma. Den förändrade befolkningsstrukturen medför att efterfrågan på välfärdstjänster ökar. Utgifterna för dessa tjänster har under dessutom ökat mer i reala termer än vad som varit motiverat av den demografiska utvecklingen. Ökningen beror dels på att ett allt högre välstånd i samhället har inneburit en ökad efterfrågan på välfärdstjänster, dels på att den teknologiska utvecklingen inom sjukvården har medfört såväl ökad produktivitet som ökade möjligheter till behandlingar. Det blir en utmaning att möta befolkningens framtida behov av och efterfrågan på vård och omsorg inom ramen för en långsiktigt hållbar finans- politik (se vidare avsnitt 13). En av de stora politiska utmaningarna blir att ta ställning till hur den allt större efterfrågan på välfärd ska mötas. Detta innefattar exempelvis frågor om ökad sysselsättning, storleken på det offentliga åtagandet samt om skatte- och avgifts- finansiering. Viktigast är sannolikt dock åtgärder som ökar sysselsättningen. Målet är att finna ett finansieringssätt som bevarar hållbarheten men är önskvärt ur såväl ett effektivitets- som ett välfärdsperspektiv. Regeringen fortsätter även arbetet med att förbättra förutsättningarna för att på lång sikt säkra en välfärd som omfattar alla. En varaktigt hög sysselsättningsnivå är avgörande för detta. Om fler personer kommer i arbete och arbets- livet förlängs ökar antalet arbetade timmar och därmed även skatteintäkterna. En successiv ökning av antalet arbetade timmar, t.ex. genom en höjning av den genomsnittliga åldern för