prop · H0031d18 · 2012-09-20 00:00:00 — 9,Avslag överinstans 36, När det gäller fördelningen av inskrivna, utifrån vilket skede i asylprocessen de befinner sig, utgjorde personer som fått avslag på sina asylansökningar i överinstans och som därför ska lämna landet den största gruppen, . Nästa stora grupp var de personer som väntade på beslut i asylärendet i första instans, . Kostnader för mottagandet av asylsökande I tabellen nedan redovisas kostnaderna för mottagandet av asylsökande på anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader. Tabell 2.20 Kostnader för mottagandet, anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader 20092011 (sjuk-, hälso- och tandvård) - varav boende för ensam- barn (till kommuner) 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 I förhållande till ökade kostnaderna för ensamkommande barns boende och för anläggningsboende mest på anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader. Fler ensamkommande barn har sökt asyl i och en allt högre andel av barnen har vistats i ankomstboende som generellt sett är dyrare än anvisningsboende. Vidare har ersättningarna till anvisningskommunerna utbetalats upp till i efterskott i relation till när kostnaderna har uppstått. Det har i sin tur lett till att effekterna av fler asylsökande ensamkommande barn delvis har förskjutits . Kostnaderna för anläggningsboende ökade som en konsekvens av att dyrare tillfälliga boenden och andelen personer som valde att bo i anläggningsboende var högre än . En annan orsak var att fler personer blev kvar i mottagandet efter beviljat uppehållstillstånd i väntan på anvisat boende längre . Kostnaderna för arbetet med mottagande och återvändande på anslaget 1:1 blev högre än . Ett ökat antal asylsökande och en högre andel personer i anläggningsboende, fler förvarsplatser samt avvecklingskostnader inom mottagandet är orsaker till ökningarna. Diagram 2.4 Dygnskostnad i mottagandet av asylsökande fördelat på kostnadsslag anslagen 1:1, 1:2 och 1:7 Den totala dygnskostnaden ökade 2011 till , jämfört med 2010. Ökningen berodde framför allt på ökade kostnader för ensamkommande barns boende. Verksgemensamma kostnader, låg på samma nivå som 2010. Dessa kostnader, s.k. samkostnader, bestod främst av gemensamma administrativa funktioner, it och kundtjänst. Kategorin övrigt utgjordes bl.a. av drifts- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 kostnader för verksamheten. Ersättningar enligt sjukvårdsförordningen ökade med jämfört med . Att ersättningskostnaderna för sjukvård varierar över åren beror på sammansättningen av asylsökande. Kostnaden avseende anslaget 1:1 var , exklusive försvarskostnader, dvs. Bosättning vid beslut om uppehållstillstånd är det Arbetsförmedlingen som har ansvar för att anvisa nyanlända en kommunplacering. har fortsatt bosättningsansvar för kvotflyktingar samt för de hushåll som inte har rätt till en etableringsplan. Målet 2011 var att skulle anvisa plats för bosättning i en kommun möjligt efter att det framkommit att den nyanlände hade behov av plats och senast från beslut om uppehållstillstånd. Bosättningsprocessen skulle uppgå . I bosättningsarbetet skulle ta hänsyn till personens förutsättningar för en ändamålsenlig etablering. skulle skyndsamt överlämna relevant underlag till kommunen. har bosatt 1 926 personer , varav 1 900 kvotflyktingar. Av de 26 personer som anvisats kommunplats från mottagandet har ledtiderna i ett fåtal ärenden motsvarat målet. Den genomsnittliga handläggningstiden var beroende på att ärendena var mer utredningskrävande. har lämnat över relevant underlag till kommun i samband med en anvisning. Majoriteten av bosättningsärendena, , handlades av Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen bosatte drygt 1 300 personer , varav kommunplacerades . Den genomsnittliga handläggningstiden från beviljat uppehållstillstånd till bosättning i kommun var . För ytterligare redovisning av kommunmottagande och bosättning, se under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. har arbetat för att antalet personer som självmant lämnar landet ska öka. fokuserade på att utveckla metodiken kring motivationssamtal med den asylsökande. Ett mer enhetligt arbetssätt har införts i hela landet. När fler personer återvänder självmant blir också den genomsnittliga vistelsetiden i mottagningssystemet kortare. Målet var att tiden mellan lagakraftvunnet avvisnings- och utvisningsbeslut och utresa skulle minska väsentligt i förhållande till föregående år. Tiden ökade dock , framför allt som en konsekvens av att det kom ett stort antal asylsökande från . Många av dessa personer kunde styrka sin identitet, vilket är centralt i återvändandearbetet. Det stora flertalet asylsökande från fick dessutom beslut om avvisning med omedelbar verkställighet vilket innebar kortare handläggningstider. minskade denna grupp med vilket påverkat de genomsnittliga handläggningstiderna. hade knappt 7 000 öppna återvändandeärenden, med en genomsnittlig handläggningstid (9,7 månader). I av dessa ärenden hade dock personen någon form av tidsbegränsat uppehållstillstånd, uppehållsrätt eller en inhiberad verkställighet. Dessa personer har rätt att vistas i , vilket innebär att återvändandearbetet först återupptas när tillståndet löpt ut, uppehållsrätten upphört eller när beslut om inhibition upphävts. Den genomsnittliga tiden för de ärenden där ett återvändande faktiskt kan ske, var emellertid (7,2 månader). Det är en ökning mot föregående års (5,8 månader). I syfte att underlätta återvändandet och få fler personer att återvända självmant, infördes en tidsbegränsad möjlighet att erhålla återetableringsstöd . kan personer som återvänder till ett tjugotal länder bli aktuella för stödet som uppgår till per person för personer som fyllt . kom 1 401 ansökningar om återetableringsstöd in till . Medborgare i var den största gruppen både vad gäller ansökningar och erhållande av stöd. Tabell 2.21 Antal personer som har återvänt 20092011 Utresta med hjälp av Utresta med hjälp av Polisen, För att stärka arbetet med återvändande tilldelades . Denna förstärkning har bl.a. använts till att anställa cirka 30 årsarbetare och förstärka de särskilda återvändandeenheterna. får lämna över ett verkställighetsärende till en polismyndighet om den som ska avvisas eller utvisas håller sig undan och inte kan anträffas utan polismyndighetens medverkan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att verkställa beslutet. Antalet ärenden som överlämnades till polisen uppgick till 9 511, vilket motsvarar av de återvändandeärenden som avslutade. Det är samma andel som 2010. verkställde polisen cirka 2 494 beslut om avvisning eller utvisning med hjälp av tvång. Det är oftast Kriminalvårdens transporttjänst som genomför de eskorterade utresorna men polisens medverkan vid verkställighetsresor har ökat. Tabell 2.22 Kostnader för utresor 20092011 Kostnad för utresor (tkr) Styckkostnad per person (kr) person (kr) Kostnaden per resa med Kriminalvårdens transporttjänst minskade något i förhållande till 2011, i huvudsak som en konsekvens av att behovet av bevakning varit lägre än tidigare, vilket innebär mindre personalkostnader och biljettkostnader. Därutöver har flera stora charterresor kunnat genomföras som en 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 följd av att utresor för Kriminalvårdens egna klientandel ökat och att samarbetet mellan de nordiska länderna har förstärkts ytterligare. I syfte att effektivisera arbetet med återvändandet har , och Kriminalvården i sina respektive regleringsbrev fått delvis likalydande uppdrag att se över återvändandearbetet och vidta de åtgärder som krävs för att öka andelen verkställda avvisnings- och utvisningsbeslut. Myndigheterna har till följd av uppdraget startat projektet (Rättssäkert och effektivt verkställighetsarbete). En ny arbetsmetod har testats av polismyndigheten i . Detta ledde till kortare ledtider. Vid slutet av 2011 var metodiken införd hos totalt sex polismyndigheter samt de enheter hos som hanterar ansökan om verkställighetshinder. Projektet har beviljats medfinansiering från Europeiska återvändandefonden. Insatser för att underlätta återvändande får inom ramen för anvisade medel finansiera åtgärder som enligt avtal med svenska, utländska och internationella organisationer vidtas i samband med utlänningars återvändande. finns avtal med IOM vad gäller utbetalningar av återetableringsstöd. har ingått samarbetsavtal med internationella och frivilligorganisationer som rör s.k. reintegreringsstöd. Syftet med stödet är att få till stånd ett hållbart återvändande. Arbetet bedrivs i projektform och har pågått i , , och . Förordningen (2008:778) om återetableringsstöd för vissa utlänningar innebär att ersättning kan betalas ut för att underlätta självmant återvändande till länder som på grund av svåra motsättningar har mycket begränsade förutsättningar för återetablering av återvändande. Stödet har varit tidsbegränsat och regeringen förlängde senast förordningen (SFS 2011:1089) att gälla t.o.m. . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.23 Återetableringsstöd 20092011 Avgjorda ärenden, varav inkom 1 398 ansökningar om återetableringsstöd till . Medborgare från var den största gruppen både vad gäller antalet ansökningar och erhållande av stöd. Kostnaden för återetableringsstödet uppgick till 2011 vilket är mindre än hälften jämfört med då kostnaden uppgick till . Den främsta orsaken till minskningen är att antalet irakier som söker återetableringsstöd har halverats, från 988 till 427 ansökningar 2011. Denna minskning går i linje med ett minskat antal asylsökande från . återvände 735 irakier självmant, vilket var cirka hälften i förhållande före. återvände 70 ensamkommande barn självmant till sina hemländer, varav 33 till och 12 till . När det gäller tvångsvis återvändande återvände sex barn till sina hemländer. har i samarbete med myndigheter i , och initierat ett EU-projekt (ERPUM) som syftar till att utarbeta och tillämpa modeller för ett ordnat och humant återvändande av ensamkommande barn med lagakraftvunna avslagsbeslut. Arbetet har koncentrerats till och även till . Arbetet sker i samarbete med ansvariga ministerier, myndigheter och internationella organisationer. Beslut om förvar fattas exempelvis om det föreligger risk för att en person kommer att hålla sig undan och därigenom äventyrar att ett beslut om avvisning eller utvisning ska kunna genomföras. En utlänning kan också tas i förvar om identiteten är oklar. bedriver förvarsverksamhet i , , , och . Vid utgången av 2011 fanns det 235 förvarsplatser fördelat på nio försvarsenheter, varav en tillfällig enhet i . var totalt 2 244 personer förvarstagna. Av dessa var 45 barn, varav åtta var ensamkommande barn. Fördelning mellan vuxna kvinnor och män var 289 respektive 1 910. Den genomsnittliga vistelsetiden var , vilket är en minskning med jämfört med . Generellt har personer utan resehandling längre vistelsetider. var 255 personer inskrivna vid en förvarsenhet. Av dessa var 50 personer placerade i polisarrest, i häkte eller på kriminalvårdsanstalt av säkerhetsskäl eller för att utlänningen skulle utvisas på grund av brott. Tabell 2.24 förvar 20092011 Kostnad/utgift (tkr) Kostnad/utgift per inskriven och dygn (kr) Den totala utgiften för förvarsverksamheten ökade 2011 med . Detta berodde på att antalet platser i ökade i och med att förvaret i ersatte det i samt att förvaret i hade extra platser . Att kostnaden per inskriven och dygn ökade 2011 var delvis en följd av att beläggningsgraden minskade från till jämfört med . Prövning av hinder mot verkställighet Om det i ett ärende om verkställighet av ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut kommer fram nya omständigheter, ska självmant pröva om dessa omständigheter utgör hinder mot verkställighet av beslutet om avvisning eller utvisning. Om de utgör ett hinder mot verkställighet får enligt 12 kap. 18 § utlänningslagen (2005:716) förkortad UtlL, om hindret är tillfälligt, bevilja ett tidsbegränsat tillstånd och om hindret är bestående, bevilja ett permanent uppehållstillstånd. besluta om inhibition i ett verkställighetsärende, dvs. att verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning tills vidare inte får ske. Åberopar utlänningen nya omständigheter som kan antas utgöra ett sådant verkställighetshinder som avses i 12 kap. 1, 2 eller 3 §§ UtlL, dvs. vid bl.a. risk för dödsstraff, tortyr eller förföljelse vid ett återvändande, och dessa omständigheter inte har kunnat åberopas tidigare eller utlänningen visar giltig ursäkt för att inte ha åberopat omständigheterna tidigare, ska enligt 12 kap. 19 § UtlL ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning samt besluta om inhibition. Om beslutar att inte ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning kan beslutet överklagas till en migrationsdomstol. Målet var att om meddelar beslut om inhibition enligt 12 kap. 18 § UtlL skulle beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas inom en månad. I beslut om ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtIL skulle ha beredskap att fatta beslut om ny prövning. Detta skulle ske utan dröjsmål och i syfte att eventuell verkställighet inte fördröjs i det fall prövningen inte beviljats. Beslut skulle fattas inom en månad från det att utlänningen åberopat nya omständigheter. Om beviljade ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL skulle beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas . Totalt prövade 11 653 ansökningar om verkställighetshinder för asylsökande 2011. Det är något färre än 2010 då 12 488 ansökningar prövades. Den genomsnittliga handläggningstiden var och avgjordes inom en månad. Det är en förbättring jämfört med då den genomsnittliga handläggningstiden var och avgjordes inom en månad. Om meddelar beslut om inhibition, dvs. att avvisning eller utvisning inte får ske enligt 12 kap. 18 § UtlL, skulle beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas inom en månad. Från beslut om inhibition till beslut i tillståndsfrågan var den genomsnittliga handläggningstiden och i av fallen fattades beslut inom en månad. Beslut i fråga om ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL skulle fattas inom en månad från det att utlänningen åberopat nya omständig- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 fattade 6 300 beslut i fråga om ny prövning om uppehållstillstånd. Den genomsnittliga handläggningstiden var och i avgjordes ärendena inom en månad. Ingen avvisning eller utvisning blev fördröjd på grund av att verket inte avgjort frågan om ny prövning. Om beviljar ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL skulle beslut om uppehållstillstånd fattas . Den genomsnittliga handläggningstiden i de 188 ärenden där frågan om uppehållstillstånd prövats var . Beslut fattades i av ärendena där fattade beslut om ny prövning. Sammanfattningsvis uppfyllde inte målen om handläggningstider inom området prövning av hinder mot verkställighet. Flera faktorer medverkade till att förlänga handläggningstiderna. Exempel på sådana faktorer är vikten av aktuell och tillförlitlig landinformation i samband med förändringar i omvärlden, varierande kvalitet på läkarintyg när personer åberopar medicinska hinder. Tabell 2.25 prövning av verkställighetshinder 20092011 Utgift för prövning av verkställighetshinder (mnkr) Utgift per avgjort ärende (kr) Utgiften per avgjort ärende har ökat . Detta beror främst på genomförandet av EU:s asylprocedurdirektiv i svensk lagstiftning vilket bl.a. innebär att en verkställighet av ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut inte får ske förrän tagit ställning till en begäran om ny prövning. Personalkostnaderna ökade eftersom verket måste ha beredskap att pröva sådana ärenden med förtur. Inriktningen för migrationsmålen vid Migrationsdomstolen var att handläggningstiden inte borde överstiga . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 inkom 1 811 verkställighetsmål, vilket är en minskning med jämfört med . Antalet avgjorda verkställighetsmål minskade till 1 821 jämfört med 2 371 . Medianåldern för avgjorda verkställighetsmål vid samtliga migrationsdomstolar uppgick . Samtliga migrationsdomstolar har uppnått regeringens mål. Inriktningen för Migrationsöverdomstolen var att handläggningstiden för avgjorda mål inte skulle överstiga . Andelen mål som avgjordes var , en försämring . Den genomsnittliga omloppstiden för avlägsnande mål var . En försämring med 0,1 månad jämfört med . inkom 736 verkställighetsmål till Migrationsöverdomstolen, vilket är en minskning jämfört med . Antalet avgjorda verkställighetsmål minskade till 734 jämfört med 992 . En samlad analys av asylprocessen, kohort 20082011 redovisade en kohortanalys av asylprocessen för perioden 20082011. återstår fortfarande ärenden att pröva, vilket innebär att det inte finns något slutligt utfall . redovisas det slutliga resultatet. Redovisningen omfattar de största grupperna asylsökande. Med asylprocessen avses de olika moment som genomförs av berörda aktörer från det att asylansökan lämnas in, tills det att den enskilde antingen beviljas uppehållstillstånd och bosätter sig i en kommun, meddelas ett avvisnings- eller utvisningsbeslut och lämnar landet, eller avviker under processens gång. har drygt 299 000 personer sökt asyl i . På årsbasis har antalet varierat från som lägst cirka 17 500 asylsökande 2005 till som högst cirka 36 200 asylsökande 2007. Det som driver utvecklingen är i huvudsak det ökade antalet asylsökande från , (framför allt från ) och . Andelen asylsökande från har minskat kraftigt , som andelen asylsökande från och framför allt har ökat. Andelen asylsökande från ökade från 2008 till 2011. Köns- och ålderssammansättningen för de asylsökande är likartad över åren. av de asylsökande är kvinnor i alla årskullar. Den genomsnittliga åldern för vuxna i samtliga kohorter är . Kvinnorna är äldre än männen. Andelen barn har ökat. I början av perioden, dvs. 2008 var andelen barn av de asylsökande, för att sedan stadigt öka till . Det är de stora antalen asylsökande från , med många barnfamiljer, samt andelen ensamkommande barn från som har medfört en högre andel barn totalt. Andelen barn från uppgick till . Andelen barn från har för alla åren legat på . Tabell 2.26 Utfall i asylprövningsprocessen för asylsökande för kohorterna 20082011 Antalet asylsökande i tabellens kohorter avviker från antalet nya asylsökande respektive år såsom det presenteras i den officiella statistiken. Antalet bifall kan komma att öka eftersom det finns sökande i de senare årsgrupperna vars ärende inte är avslutat. Bokstaven K före redovisat årtal betyder kohort. Bifallsandelen för dem som sökte asyl 2008 var och 2009 var bifallsandelen . Prognosen är att bifallsandelen kommer att öka men sannolikt inte överstiga andelen . Det som styr den slutliga bifallsandelen är förutom skyddsbehovet hos de asylsökande, även i vilken omfattning antalet verkställigheter kunnat göras till hemlandet samt antalet överföringar till annat land enligt Dublinförordningen. Av de personer som sökte asyl 2010 är cirka 300 ärenden fortfarande öppna hos och cirka 1 500 ärenden hos migrationsdomstolarna. Det går därför enbart att bedöma resultatet av prövningen i första instans . Handläggningstiderna hos för asylsökande 2009 och 2010 minskar jämfört Asylsökande har handlagts inom ramen för arbetssätt Kortare väntan, som fokuserar på en förkortad prövningstid. Målsättningen att fatta beslut har dock inte nåtts. avgjordes av ärendena . Asylsökande från och har generellt sett längre handläggningstider än asylsökande från . Av betydelse för handläggningstiderna är främst att andelen bifall från , i huvudsak från , var större än andelen bifall från och . I genomsnitt var handläggningstiden hos 20082010 för en asylsökande från . Ärenden från hade i genomsnitt en handläggningstid 2008 och 2010. Ärenden är ännu inte färdigprövade. Med den totala ärendeprocesstiden avses tiden från att en asylansökan lämnas in till datum för lagakraftvunnet beslut. Ärendeprocessens längd påverkas av hur många instanser asylärendet prövas i. Faktorerna som påverkar processtiden är bl.a. andelen s.k. Dublinärenden, omedelbara avvisningar, andelen avskrivna samt bifallsandelen. Den totala ärendeprocesstiden fram till lagakraftvunnet beslut var 12 månader i mediantid för de personer som sökte asyl . för de personer som sökte asyl 2009 var och . Prövningsprocessen för asylsökande har i två tredjedelar av ärendena och 2010 kunnat avslutas i första instans hos . Orsaken är främst många bifallsbeslut. Den totala processtiden varierar mellan åren, vilket beror på sammansättningen av asylsökande. En asylsökande från fick sitt ärende slutligt avgjort (median) 2010 och en sökande från fick ärendet avgjort (median). för sökanden från var (median). Andelen asylsökande som har överklagat beslut har minskat. var andelen , 2009 var andelen och var motsvarande andel . Migrationsdomstolarna ändrade av beslut . Genomsnittliga handläggningstiden hos migrationsdomstolarna var 2008 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 och var handläggningstiden . av dem som har fått avslag av migrationsdomstolarna ansökte om prövningstillstånd hos Migrationsöverdomstolen. Det är samma andel som för perioden 20072010. Asylsökande ska efter att uppehållstillstånd beviljats, tas emot i en kommun, eller efter avslag, återvända. En viss andel avviker. Tabell 2.27 Utfall i asylprocessen 1 Andelen avvikna, återvända och kommunplacerade kommer att öka för K 2010 och särskilt K 2011 Av dem som sökte asyl 2009 har tagits emot i en kommun. Motsvarande siffra var . Den lägre andelen beror bl.a. på en sjunkande bifallsandel för dem som ansökte om asyl under . De personer som sökte asyl 2011 bedöms i högre utsträckning beviljas uppehållstillstånd och kommer därmed att ha ett större behov av kommunmottagande. Med självmant återvändande avses i detta sammanhang återvändande i regi alternativt att personen konstateras vara utrest eller att bedömer att det är troligt att personen har återvänt. Andelen som återvänder självmant är högre än andelen som avviker. Av de personer som sökte asyl 2008-2009 har avvikit under något stadium av processen. Av de personer som sökte asyl 2008 återvände av dem självmant. För personer som sökte asyl 2009 och 2010 är motsvarande siffra . Den höga andelen återvändande 2010 förklaras främst av den stora andelen asylsökande från . Av de som sökte asyl 2008 var drygt 2 000 fortfarande inskrivna i mottagningssystemet . Cirka 1 800 av dessa har ett verkställighetsärende hos Polisen. Den totala vistelsetiden från det att personen registrerar sin asylansökan till dess personen 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 lämnar mottagandet, antingen genom kommunplacering eller för att återvända efter ett avslag, inbegriper flera moment vid , migrationsdomstolarna, Migrationsöverdomstolen och av polisen. Den genomsnittliga vistelsetiden har minskat . För de personer som sökte asyl 2008 var den genomsnittliga asylprocesstiden 16 månader för personer som lämnat mottagandet och för dem som sökte asyl 2009 var månader i genomsnitt. För av de som sökte asyl 2008 var asylprocessen avslutad . För de som sökte asyl 2009 var den totala asylprocesstiden avslutad . Denna tid kommer att öka något då är inskrivna. Kommunmottagandet skedde efter asylansökan för de som sökte asyl 2008. för de som sökte asyl 2009 var 9 månader. Den totala asylprocesstiden för personer som har återvänt självmant var 16 månader 2008. var 11 månader. Personer som har återvänt med tvång har dock betydligt från lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut till återvändande. En sammanfattning av de trender som kohortanalysen ger är att, sett över hela perioden, tenderar antalet asylsökande att öka, även om det skedde en viss nedgång . Andelen barn som söker asyl har ökat . Andelen bifall har sjunkit något, men beror i stor utsträckning på sammansättningen av asylsökande och beräknas därför öka för kohorterna 2010 och 2011. Andelen som ska kommunplaceras följer bifallsandelen och har därför sjunkit något för kohorten 2010 men beräknas bli högre för kohorten 2011. Verksamhetsområde Arbete, besök och bosättning -prövning av ansökningar om uppehållstillstånd för besök och för andra tidsbegränsade vistelser, -prövning av ansökningar om uppehållstillstånd för permanent bosättning,