prop · H0031d35 · 2012-09-20 00:00:00 — Därmed uteblev en befarad tullhöjning som skulle ha påverkat drivmedelspriset för cirka 220 000 ägare till så kallade flexifuelbilar och för cirka 700 etanolbussar. Regeringen har drivit arbetet vidare med att utveckla användandet av handelspolitiska instrument för att komma till rätta med miljöproblem och den illegala handeln med utrotningshotade djur samt stävja klimatförändringarna. Regeringen har särskilt inriktat sig på att argumentera för en friare handel med miljö- och klimatvänliga varor, tjänster och teknologier samt för att bidra till utvecklingsländers ökade deltagande i den globala handeln med gröna produkter och grön teknik genom användande av internationella standarder men även system för märkning och certifiering. FN:s organs för handel och utveckling () trettonde högnivåkonferens och om hållbar utveckling i utgjorde viktiga forum för regeringen att driva prioriterade frågor kring handelns och handelspolitikens bidrag till hållbar utveckling. I förhandlingarna mellan EU och AVS- länderna (ett 70-tal länder i , och ) om ekonomiska partnerskapsavtal har arbetet fortsatt för nå fram till formella undertecknanden av interimsavtal, samt förhandlingar mot fullödiga, regionala avtal. Den nu gällande interimslösningen för Ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) planeras att upphöra . Detta bör medföra att förhandlingsaktiviteten ökar för att nå fram till avslut i de regionala grupperna så att den gällande interimslösningen kan övergå till rättsligt bindande avtal mellan parterna. Regeringen bedömer att genom sin verksamhet som expertmyndighet på området på ett bra sätt har bidragit till regeringens mål om en väl genomförd internationell handelspolitik. Insatser inom andra verksamhets- och utgiftsområden Handel är en förutsättning för att skapa hållbar tillväxt, ökat välstånd och för att bekämpa fattigdom. Den finansiella krisen understryker vikten av att stödja fattiga länders näringsliv och deltagande i internationell handel. För att tillvarata expertkunskaper på handelsområdet har särskilda medel liksom tidigare avsatts för denna myndighets medverkan i utvecklingssamarbetet. Frågor som berör företagens samhällsansvar, Corporate Social Responsibility (CSR), är ett arbetsområde inom under enheten för internationell handelspolitik, sekretariatet för Globalt Ansvar (GA). CSR berör alla politikområden: handels-, bistånds- och utrikespolitik samt i varierande grad ett antal andra departements politikområden. Sekretariatet Globalt Ansvar ska vara en naturlig plattform för samverkan om frågor som berör ansvarsfullt företagande. Sekretariatet ska vidare sprida kunskap om CSR och verka för att svenska företags och aktörers perspektiv och samlade intressen får genomslag. initierades en referensgrupp med företagsföreträdare kring CSR-relaterade frågor. Referensgruppen har tilldragit sig stort intresse och många företag och organisationer har deltagit aktivt. Därtill har en samrådsgrupp om CSR bidragit till ett ökat informations- och erfarenhetsutbyte mellan departement och myndigheter. Samarbetet med kring CSR har vidareutvecklats och genomfördes åter en blandkommission med kinesiska regeringen på CSR-området. Globalt Ansvar har även deltagit i andra CSR-event i . och har varit två andra geografiskt prioriterade områden för ett antal mötestillfällen med deltagande på ministernivå eller av tjänstemän från . Uppdateringen av riktlinjer för multinationella företag föregicks av 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 långa förhandlingar mellan medlemsländerna i , inklusive omfattande konsultationer med företrädare för näringslivet, arbetstagarorganisationer och frivilligorganisationer. nationella kontaktpunkt för riktlinjer, som är en trepartssamverkan mellan staten, näringslivet och arbetstagarorganisationer, har påbörjat arbetet med att främja och informera om de nya riktlinjerna. Regeringen har tagit initiativ till att utveckla den referens till friheten på internet som återfinns i de uppdaterade riktlinjerna. Handelsministern stod värd för ett större rundabordssamtal i med övervägande internationella deltagare. En stor internationell konferens, on Internet Freedom for Global Development, arrangerades av regeringen i . Konferensen bidrog till att utveckla diskussionen kring vilka principer som ska gälla för friheten på internet, frågan om rätten till integritet på internet samt internets roll för global utveckling. och vägledande principer för företag och Mänskliga rättigheter (MR) antogs av . har påbörjat ett arbete med att stödja näringslivet i att implementera ramverket, bl.a. genom en workshop i samt genom det ovan nämnda rundabordssamtalet om internetfrihet. har även medverkat vid ett flertal seminarier och konferenser i och i utlandet med bäring på ramverket. En interdepartemental arbetsgrupp har tillsatts under ledning i syfte att gå igenom frågor i ramverket. Under den internationella konferensen om global hållbar utveckling, Stockholm+40, var ett av tre huvudteman hållbar produktion. Det internationella samarbetet för att bekämpa korruption har intensifierats. tillämpning av Konventionen om bekämpande av bestickning av utländska tjänstemän i internationella affärstransaktioner har granskats inom ramen för . En överenskommelse har träffats om procedurer för att granska parternas tillämpning av mot korruption. Den särskilda aktionsplan för antikorruption som antogs vid i har följts upp vid flera toppmöten. Den särskilda internet-baserade plattformen för information till företag om korruptionsrisker och metoder för korruptionsbekämpning har utvidgats och rönt starkt ökad 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ny lagstiftning har gjort det möjligt för att ansluta sig till den ovannämnda . Ny svensk mutbrottslagstiftning har trätt i kraft . De förändringar som har gjorts ska delvis ses mot bakgrund av åtaganden i ovannämnda konventioner. Handelspolitiken och handels- och investeringsfrämjandet ska stärka svenska företags förmåga att ta tillvara de möjligheter som globaliseringen medför. Människor, kapital, varor, tjänster och information rör sig gränslöst i allt snabbare takt och i allt större omfattning. De geografiska begränsningarna för såväl utbud som efterfrågan minskar i betydelse. Konkurrensen hårdnar och behovet av kontinuerlig förnyelse och utveckling ökar. De möjligheter som globaliseringen medför ska tas tillvara för att stärka svensk ekonomi och handel och därmed välstånd. Svensk handel och investeringar kan även stimulera tillväxt som kan bidra till att fattiga människor och länder lyfts ur ekonomiskt utanförskap. Den ekonomiska krisen leder till att det blir svårare för svensk industri att få avsättning för produkter och tjänster. Det är därför särskilt viktigt att vidta åtgärder för att värna frihandel och öka satsningarna på handels- och investeringsfrämjande. Svaga statsfinanser hos ett antal EU-länder kommer att fortsätta att påverka köpkraften inom EU. Detta är särskilt allvarligt med hänsyn till att EU-området står för av vår handel. Regeringen arbetar därför dels för att stärka tillväxten inom EU, dels för att skapa förutsättningar för att stödja svenskt näringslivs diversifiering till andra marknader. Små och medelstora företag ska liksom tidigare stödjas i sin internationalisering. Ökat fokus kommer att läggas på tillväxtmarknaderna. har utarbetat ett program för handel och främjande för att stödja handelsministerns vision att den svenska exporten ska fördubblas 2015. Exporten påverkas starkt av utvecklingen i omvärlden och den nuvarande marknadsoron, vilket gör att utvecklingen av handeln i världen är svår att bedöma. Ett viktigt element i export- visionen är att stärka samverkan mellan de offentliga aktörer som på olika sätt kan stödja svenska företag i deras internationalisering. De regionala exportrådgivarna är en prioriterad insats och har en viktig roll när det gäller att stärka små och medelstora företags internationalisering. Handels- och investeringsfrämjandet bidrar till att stärka svensk handel och ekonomi genom att främja svenska små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga marknader. Det sker också genom att attrahera utländska direktinvesteringar. Arbetet med att stärka bilden av i utlandet underlättas genom en gemensam plattform utarbetad inom ramen för i utlandet (NSU). Regeringen fäster stor vikt vid ett internationellt affärsfrämjande som skapar förutsättningar för marknads- och företagsutveckling, och ämnar fortsätta att effektivisera och vidareutveckla denna verksamhet. beslutade i enlighet med regeringens proposition Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande (prop. 2011/12:92, 2011/12:NU23, rskr. 2011/12:265). Beslutet innebär att en mer slagkraftig och effektiv organisation för svenskt export- och investeringsfrämjande skapas. Uppgiften att bedriva statligt finansierat investeringsfrämjande inordnas i exportråd . Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) avvecklas . Den nya organisationen innebär en anpassning till hur beslut fattas i företagen där exportsatsningar, investeringar och joint-ventures kan vara olika vägar till internationalisering. Sammanslagningen möjliggör också att investeringsfrämjande kan bedrivas i fler länder än , och att andra synergier mellan verksamheterna samt en ökad samverkan med lokala och regionala aktörer kan utnyttjas. En stor potential för ökad export finns hos de små och medelstora företagen. Det är viktigt att fler mindre och medelstora företag tar steget ut på export samt att de företag som har börjat exportera kan expandera sin utlandsförsäljning. (fr.o.m. ) ska inom ramen för sitt statliga uppdrag fortsätta att erbjuda goda förutsättningar för internationell affärsutveckling med grundläggande exportservice, kompetensutveckling och kunskapsspridning om internationella marknader. Att vara tidigt ute på tillväxtmarknaderna är av särskilt intresse. Förstärkta insatser genomförs för små och medelstora företag på tillväxtmarknader och affärsområden där det finns outnyttjad potential. verksamhet med de regionala exportrådgivarna är en prioriterad uppgift, liksom för att ta tillvara den resurs som företagare med utländsk bakgrund och utländsk kompetens innebär. Där mervärde finns ska samarbeta med privata aktörer med bransch- eller marknadskompetens. ska liksom och de svenska utlandsmyndigheterna fortsätta att aktivt arbeta med att hjälpa företag i alla delar av landet och utomlands att hantera hinder i handeln. Företagsspecifik affärsutveckling med skräddarsydda lösningar ska erbjudas företagen på marknadsmässiga villkor. Den svenska handeln förändras över tiden. Ett effektivt handels- och investeringsfrämjande anpassar sig till dessa förändringar. Det är viktigt att identifiera var tillväxtsektorer, outnyttjad potential och tillväxtmarknader kan finnas. Regeringen har i olika sammanhang specifikt lyft fram bl.a. miljöteknik, hälso- och sjukvård, kreativa näringar och tjänsteområdet samt företagare med utländsk bakgrund och kompetens. Genom regeringens satsning på kommunikationsplattformarna SymbioCity respektive SymbioCare samordnas marknadsföringen av svensk miljöteknik och svensk hälso- och sjukvård i utlandet, vilket innebär att den svenska kompetensen inom dessa sektorer blivit tydligare för såväl utländska intressenter som för svenska företag. Den ökade utländska efterfrågan på samarbete med den svenska resursbasen bör ytterligare kunna konkretiseras och direkt matchas mot svenska företags utbud av kompetens och lösningar inom olika typer av infrastruktur, både vad rör enstaka delar och helhetslösningar. Det gäller även andra områden där har starka kluster, bl.a. it och telekommunikation, gruvindustri och andra svenska framgångsbranscher. har utformat en ny analysmodell som identifierar vilka marknader, som utifrån tillväxtpotential för svenska företag bör prioriteras inom de affärs- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 områden där särskilda affärsmöjligheter föreligger. För att bredda exporten är det viktigt att ta vara på outynyttjad potential i framtidsbranscher som de kreativa näringarna, vilka också är starka bärare av Sverigebilden. Exporten av kreativa näringar främjas genom marknadsföringsplattformen SymbioCreate som fått i uppdrag att utveckla. Främjandet av de kreativa näringarna samordnas ytterligare med hjälp av en främjarkalender för att underlätta och förstärka utlandsmyndigheternas arbete på detta område. Genom en överenskommelse mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna görs under 20112014 en särskild satsning på riktade exportfrämjande åtgärder genom . Satsningen inriktas på att främja exporten i små och medelstora företag och att främja handeln med BRIC-länderna (, , och ) samt . Satsningen inriktas särskilt på viktiga framtidsbranscher. Insatserna innebär ett utökat erbjudande till små och medelstora företag med tonvikt på förbättrad kvalitet och omfattning avseende bl.a. regional exportrådgivning, affärsinriktade marknadsaktiviteter inom framtidsbranscher samt främjande- och marknadsaktiviteter med särskild inriktning på tillväxtländer samt en vidareutveckling av . För att de offentliga insatserna inom handels- och investeringsfrämjandet ska nå så många företag som möjligt, och ha förutsättningar att uppnå största möjliga effekt, är ökad samverkan central, inklusive mellan statliga, regionala och lokala främjandeaktörer. Genom förstärkt samordning kan konkreta nya förslag om insatser och samverkansmöjligheter identifieras samt luckor och överlappningar motverkas. Samarbetet mellan departement, myndigheter, organisationer samt regionala och lokala aktörer som arbetar med företags- och näringslivsutveckling samt främjande ska fortsätta att vidareutvecklas. En allt hårdare internationell konkurrens i kombination med att många av traditionella exportmarknader genomgår en period av ekonomisk stagnation innebär att exporten inte minst till nya marknader i utvecklingsländer med hög ekonomisk tillväxt blir allt viktigare för svenska företag. Mot bakgrund av dessa omvärldsförändringar har 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ställt om verksamheten. Genom att på ett mer strategiskt och systematiskt sätt matcha utländska regeringars och offentliga myndigheters uttalade prioriteringar med svenska företags kompetens och intressen kan regeringen bidra till ökade möjligheter för svenska företag såväl små som stora inom fler branscher att lägga fler anbud och vinna fler internationella affärer inom offentliga upphandlingar, såväl bisom multilaterala på nya marknader. Strategiskt riktade insatser för att främja svensk projektexport och andra typer av affärer i branscher där har konkurrensfördelar, exempelvis inom infrastruktur (vatten, energi, smarta elnät, transport, telekommunikation osv. ), miljöteknik och hälso- och sjukvård på utvecklingsmarknader med hög tillväxt i , , och , prioriteras. De s.k. Academy-programmen är en modell som identifierar, fångar upp och koordinerar svenska konkurrensfördelar i den svenska resursbasen som matchas med utländska intressen för infrastrukturutveckling av olika slag. Målet för programmen är att diskussioner kring konkreta investeringsprojekt ska leda till affärer för svenska företag. Modellen har utarbetats av som under 2012-2014 ansvarar för att vidareutveckla och omsätta den i praktiken i nära samarbete med berörda departement. Svenska företags upphandlingsandelar i multilaterala organisationer - FN, , Asiatiska, Afrikanska och Interamerikanska utvecklingsbankerna m.fl. - är låga. En strategisk främjandesatsning på detta område är angelägen. har inom ramen för sitt statliga uppdrag en viktig operativ roll när det gäller att främja svenska företags andelar i affärer kopplade till de multilaterala utvecklingsorganisationerna och kommer att lägga ökad fokus på systematik, analys och riktade insatser. I syfte att synliggöra svenska konkurrensfördelar gentemot organisationerna och tydliggöra kopplingen till i egenskap av stor givare och tung biståndsaktör kommer att komplettera arbete genom att delfinansiera strategiska insatser riktade mot organisationernas centra för upphandling. Svenska företags komparativa konkurrensfördelar står för hög kvalitet, långsiktighet och hållbar utveckling. Regeringens satsning på miljö- och energitekniksamarbete, med särskilt fokus på , och , fortsätter genom internationella miljötekniksamordning (IMT) tillsammans med ambassaderna i de tre länderna och övriga berörda myndigheter och aktörer. Insatserna är ett led i regeringens miljöteknikstrategi 20112014 för utveckling och export av miljöteknik, med finansiering från verksamhetsområdet inom utgiftsområdet. och Invest genomför särskilda projekt inom ramen för strategin. Utländska direktinvesteringar är viktiga för svensk ekonomi. De skapar nya affärsmöjligheter, öppnar nya marknader, tillför ny kompetens och ökar utbytet av teknik och tekniskt kunnande, vilket leder till ekonomisk tillväxt. Utländska företagsinvesteringar i bidrar också till den svenska exporten. Internationella företagssamarbeten blir en allt viktigare kanal för svensk export. Investeringar och samarbeten är en viktig och ofta avgörande fas som föregår export. Kompetensdrivna investeringar får en stor påverkan på handelsbalansen. Denna typ av utländska investeringar står i fokus inom investeringsfrämjandet, som kommer att bedrivas i den nya gemensamma organisationen för export- och investeringsfrämjande. Investeringsfrämjande är ett viktigt instrument inom tillväxtpolitiken, och det offentliga åtagandet inom investeringsfrämjandet får inte urholkas. Målet ska vara att attraktiva investeringar även i fortsättningen kommer hela landet till del. Utländska intressenter ska ges kvalificerad information om investeringsmöjligheter i med syfte att underlätta valet av investering. Investeringsfrämjandet bygger på ett nära samspel mellan nationella, regionala och lokala aktörer. Svenska ambassader och konsulat ska aktivt medverka till ett effektivt exportfrämjande, att skapa goda förutsättningar för svenskt näringsliv i utlandet samt att marknadsföra som investeringsland. Arbetet ska bedrivas i samverkan med andra aktörer och i enlighet med mål och inriktning för det samlade Sverigefrämjandet i syfte att främja svenska ekonomiska intressen och bilden av i utlandet. En främjandeplan för varje land, den s.k. främjarkalendern för de kreativa näringarna och en ny vägledning för hantering av handelshinder, är konkreta verktyg för utlandsmyndigheternas arbete. Exportgarantier och kreditgivning ger företag möjlighet till internationell expansion, inte minst under prövande tider men även på nya marknader med hög tillväxt och hård konkurrens. Ett väl fungerande exportkreditsystem är avgörande för svensk utrikeshandel. Finansiering i olika former är för såväl stora som mindre företag en faktor som påverkar möjligheterna att handla med andra marknader. Det är centralt för exportföretagen med stöd för att få finansiering eller riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och de facto gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. verksamhet bedrivs med målet att den totalt sett ska vara självbärande över tiden. Myndigheten tar ut som ska täcka såväl risk som kostnader för administration och erforderliga investeringar. Svenska exportföretag söker efter och gör affärer på hela världsmarknaden. En av EKN:s viktigaste uppgifter är att ständigt göra analyser av affärsklimatet på dessa marknader. EKN ska medverka till att exportaffärer görs möjliga även där förhållandena är svårbedömda och att med garantier som verktyg underlätta att affärer blir av. ska följa de regler som har fastställts inom beträffande antikorruption och miljö/sociala frågor samt följa de riktlinjer om hållbar långivning som har fastställts gemensamt inom . En bibehållen ram för exportkreditgarantier är avgörande för EKN:s möjligheter att möta exportföretagens efterfrågan på garanti mot bakgrund av den internationella marknadsoron. Per uppgick riskreserveringarna för förväntade förluster totalt till och myndighetskapitalet till . Likvida medel uppgick per till , vilket tillsammans med , återvinningar och finansiella intäkter framgent bedöms utgöra en tillräcklig täckning för skadeutbetalningar. Om skadeutbetalningar mot förmodan skulle överstiga likvida medel måste EKN utnyttja sin låneram hos mot ränta. Sannolikheten att ett sådant upplåningsbehov skulle uppstå bedöms som liten. Den låneram och den kreditgarantiram för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Aktiebolaget () som beviljades enligt propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86) och i budgetpropositionerna , 2011 och 2012 (prop. 2009/10:1, prop. 2010/11:1 och prop. 2011/12:1), har inte behövt användas, men de har en avgörande betydelse för SEK:s möjligheter att kunna ställa ut långfristiga lån. Detta innebär i sin tur att svenska exportföretag kan konkurrera i fler exportaffärer. Ramarna ger ingen belastning på statsbudgeten, men om de skulle utnyttjas ökar statens lånebehov. Under den pågående finansiella krisen i har SEK en ännu mer central roll som långivare till den svenska exportnäringen. Efterfrågan på exportkrediter är fortsatt hög och SEK behöver även 2013 ha möjlighet att erbjuda exportfinansiering på de löptider som svensk exportindustri efterfrågar. De kreditfaciliteter som beviljats enligt propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86) bör finnas kvar med tanke på den internationella marknadsoron. Arbetet med att anpassa exportfinansieringen till kundernas behov fortsätter. Regeringen anser att är det viktigt att kunskapen om exportfinansiering hos företagen ökar och att aktörerna utvecklar erbjudandet till företagen, vilket också inkluderar de medelstora och små företagen. Främjande av utrikeshandeln innefattar även import, som är viktig för att skapa välstånd och sysselsättning. När svenska företag får bra insatsvaror till konkurrenskraftiga priser ökar deras konkurrenskraft. konsumenter är beroende av en effektiv import som bidrar till ökat utbud, sund konkurrens och lägre priser. En viktig del av importfrämjandet är att vidareutveckla EU:s inre marknad. Handeln spelar även en viktig roll för utvecklingsländerna. För utvecklingen i fattigare länder spelar ömsesidig ekonomisk integration en allt viktigare roll. Genom att öppna marknader för import av produkter som utvecklingsländerna kan producera ökar deras möjligheter till utveckling. Open Trade vid , som finansieras över biståndsbudgeten, är en viktig resurs för att främja import från utvecklingsländerna. Regeringen fortsätter arbetet med att förbättra förutsättningarna för att tillvarata näringslivets erfarenheter och kompetens i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 genomförandet av politiken för global utveckling. Med utgångspunkt i principen om obundet bistånd kan det svenska näringslivet bidra till en rättvis och hållbar global utveckling på flera sätt, bl.a. genom handel och investeringar som främjar ekonomisk tillväxt genom ökad sysselsättning, teknik och kunskapsutveckling, ökade skatteintäkter samt främjande av ansvarsfullt företagande. En tydlig dialog med näringslivet och ett bättre tillvaratagande av näringslivets erfarenheter och kompetens bidrar till att på ett bättre och mer samlat vis kan bidra till utvecklingen i fattigare länder. finns särskilda råd för näringsliv och utveckling vid utlandsmyndigheter i flertalet av de länder där också bedriver bistånd. Handels- och investeringsfrämjandet ska präglas av hög etisk standard och ske utifrån principer om ansvarsfullt företagande (CSR). Regeringen har givit svenska myndigheter som bedriver exportfrämjande i uppdrag att arbeta utifrån internationella principer om ansvarsfullt företagande, såsom riktlinjer för multinationella företag och FN:s Global Compact. CSR ska vara företagsägt och företagsdrivet, men svenskt exportfrämjande ska stödja och uppmuntra ansvarsfullt förtagande. EU:s inre marknad är grundstenen i det europeiska samarbetet.