prop · H0031d30 · 2012-09-20 00:00:00 — Enligt regeringen har det skett förbättringar vad gäller integration av miljö- och jämställdhetsaspekter under innevarande programperiod, men att det trots detta behövs ytterligare stärkta insatser för att integrera dessa aspekter. Integration- och mångfaldsaspekterna behöver integreras bättre i genomförandet av programmen. Regeringens slutsatser med anledning av utvärderingarna och erfarenheterna av de gränsöverskridande programmen är att programmen är utformade i linje med nationella och regionala prioriteringar och att det är ett aktivt svenskt deltagande i programmen. Viktiga resultat är enligt regeringen bl.a. utökade kontakter och stärkta nätverk mellan deltagande aktörer samt vidareutvecklade gränsöverskridande innovationssystem med ett tydligt gränsregionalt angreppssätt. Detta kan sammantaget bidra till skapandet av starkare och konkurrenskraftigare innovationssystem. Regeringen konstaterar också att det svenska deltagande och framför allt aktivitetsnivå ser olika ut i programmen men en övergripande bedömning är att det svenska deltagandet är högt. Det är regeringens bedömning att det finns ett behov av att inför kommande program öka tydligheten i beskrivningen av programmens mål och syften, i synnerhet kopplat till frågan om hur man skapar gränsregionala mervärden. Regeringen bedömer att insatserna inom program produktutveckling i små företag, lokalt och regionalt tillväxtarbete och regionalt klusterprogram bidrar till att stärka den lokala och regionala nivåns arbete inom vissa för det regionala tillväxtarbetet viktiga områden. Regeringens sammanfattande bedömning är att insatserna inom den centrala och regionala projektverksamheten samt strukturfondsprogrammen, som bedrivs i samverkan mellan dels regionala aktörer, dels regionala och nationella aktörer, kommer att bidra till en hållbar regional tillväxt. Förbättrade möjligheter till finansiering Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start och tillväxt i företag. Om inte marknaden fungerar tillfredsställande riskerar goda affärsidéer och innovationer att förbli utan finansiering och därmed inte realiseras. In- satser för att främja företagens kapitalförsörjning är en del i arbetet med att förbättra företagsklimatet och att stärka utvecklingskraften i alla delar av landet. De strukturella förutsättningarna och behoven av kapitalförsörjning för utveckling 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 av företagande, entreprenörskap och innovationer varierar dock över landet. Statens kapitalförsörjning ska komplettera den reguljära kapitalförsörjningen på ett sådant sätt att den inte konkurrerar med den privata marknaden. Viktiga aktörer i detta sammanhang är Almikoncernen och , vilka har en regional närvaro. En annan viktig aktör är det statliga riskkapitalbolaget som tillför riskkapital till den regionala nivån. (Resultaten av verksamheterna redovisas i avsnitt 3.5 Resultatredovisning under utgiftsområde 24 Näringsliv.) En annan viktig aktör för att utveckla näringslivet i de fem nordligaste länen är stiftelsen . Regeringen bedömer att insatser för att företag i alla delar av landet ska få förbättrade möjligheter till finansiering är viktiga. De tolv riskkapitalprojektsatsningarna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen är exempel på stöd som syftar till att öka det regionala utbudet av riskvilligt kapital. Det är ännu relativt tidigt i genomförandet men det finns vissa indikationer, utifrån den halvtidsutvärdering som gjorts, på att den regionala kapitalförsörjningssituationen har stärkts. Investeringstakten är god och intresset upplevs som stort både hos företagen och hos de privata medinvesterarna. Det regionala transportbidraget har enligt regeringen kompenserat berörda företag för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och delvis stimulerat till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Arbetet med att göra transportbidraget mer miljömässigt hållbart bör enligt regeringen ske genom att i större utsträckning arbeta utvecklingsinriktat med både de berörda företagen och transportörerna. De selektiva regionala företagsstöden har bidragit till en hållbar tillväxt i stödföretagen. Stöden har bidragit till ekonomisk utveckling i berörda regioner, inte minst i landsbygderna. Regionala nedsättningen av sociala avgifter Regeringens bedömning av den regionala nedsättningen av sociala avgifter är den samma som vid införandet av den nuvarande nedsättningen, dvs. att stödformen är viktig för företagen, bl.a. på grund av att dess generella karaktär innebär att de kan förutse och kalkylera med en nedsättning, att den administrativa hanteringen är relativt snabb och enkel och att den inte är direkt styrande över företagens beteende. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att granskning inte föranleder några ytterligare åtgärder från regeringens sida. Rapporten anses därmed vara slutbehandlad. Ökad satsning inom området kommersiell service Regeringen bedömer att aktörer på alla nivåer bör samarbeta i arbetet med att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer. I detta arbete är tillgänglighet till service en viktig faktor. Inom ramen för de regionala serviceprogrammen har ett ökat engagemang av aktörer på såväl regional som lokal nivå resulterat i en ökad helhetssyn och en bättre samverkan. Strukturrationaliseringen av såväl dagligvarusom drivmedelsbranschen har pågått under en följd av år och kommer sannolikt att fortgå. Regeringens insatser för att stärka tillgången till olika typer av service i gles- och landsbygder fortsätter därför bl.a. genom beslutet om till pilotprojekt för lokal serviceutveckling perioden 20122014. Inom ramen för detta initiativ kommer bland annat kommunernas roll att uppmärksammas. Regeringen har därutöver beslutat om ytterligare till länen , vilket ytterligare stärker insatser för ökad tillgänglighet till dagligvaror och drivmedel. Initiativ inom regeringens program lokalt anpassade servicelösningar ger vidare förutsättningar för anpassade lösningar utifrån lokala behov. Programmet bidrar också med spridning av metoder och modeller. Regeringens bedömning är att de extra medel som beslutats om till olika insatser har haft betydelse för tillgängligheten till service. Det utökade stödet har exempelvis bidragit till att den befarade s.k. mackdöden till viss del undvikits. Stödet har dessutom bidragit till att skapa attraktiva miljöer för såväl boende som för företagare. Mycket talar för att utvecklingen sett i ett tillgänglighetsperspektiv hade varit sämre utan de stora insatser som gjorts runt om i landet. Genom att stödja strategiska butiker och drivmedelsstationer eller nya anläggningar, ofta med en stark medverkan av ideella krafter, har tillgängligheten kunnat upprätthållas i många områden. I riksdagsbeslutet om försvaret (bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143) gav regeringen sin uppfattning till känna att det för att säkra en civil utveckling och militär närvaro i ska utvecklas ett centrum för test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö. Det ska enligt bestå av en civil och en militär del. Regeringen uppdrog därför åt en särskild utredare att överväga och föreslå lämpliga åtgärder för att utveckla ett centrum för den civila test- och övningsverksamheten i subarktisk miljö i . Uppdraget slutredovisades genom betänkandet Testa och öva i norra i (SOU 2006:62). Betänkandet har remissbehandlats. Utredningen var en av flera åtgärder regeringen beslutade om för att kompensera regionen för de arbetstillfällen som skulle försvinna i samband med nedläggningen av K4. Sedan utredningen presenterades har förutsättningarna för att inrätta ett centrum i förändrats. Inte minst har Försvarsmaktens internationella militära test-, utbildnings- och övningsverksamhet (ITÖ) utvecklats. Försvarsmakten ska numera i enlighet med sin instruktion kunna bedriva sådan verksamhet. I detta avseende är verksamheten i av stor betydelse. Av Försvarsmaktens övnings- och skjutfältsplan framgår också att fältet i ska vidmakthållas. är det fler anställda i än efter nedläggningen av . Även den civila test- och övningsverksamheten i regionen har utvecklats sedan utredningen presenterade sitt förslag. Av dessa skäl anser regeringen att det inte är aktuellt att utveckla ett centrum för den civila test- och övningsverksamheten i enligt utredningens förslag. Målet för politiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Hela utvecklingskraft, till- växtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara på ett hållbart sätt. Regeringen för en aktiv förnyelsepolitik som ger människor och företag i alla delar av landet möjligheter att växa och utvecklas av egen kraft. De strukturella förutsättningarna, näringslivets sammansättning och specialisering, arbetsmarknadens branschbredd samt lokala och regionala utvecklingsmöjligheter skiljer sig åt och varierar mellan landets olika delar. Den regionala tillväxtpolitiken skapar förutsättningar för kvinnor och män samt företag att framgångsrikt kunna ta tillvara den utvecklingskraft och innovationsförmåga som finns där de lever och verkar, bl.a. genom att stödja utvecklingen av attraktiva företags- och livsmiljöer. hållbara tillväxt är både beroende av näringslivets villkor och av de miljöer människor bor och verkar i. Förmågan att behålla, attrahera, och utveckla kompetenser, företag och kapital är avgörande för att regioner och kommuner ska bli utvecklingskraftiga. Det är lokalt och regionalt som attraktiva livsmiljöer skapas vilka kan tilltala kvinnor och män med olika bakgrund. Statens ansvar är att skapa goda förutsättningar och verktyg för detta arbete. tillväxt är summan av den tillväxt som skapas i landets alla delar. Ju fler regioner som har en stark och expansiv ekonomi, desto bättre för . Den regionala tillväxtpolitiken stärks genom ökat lokalt och regionalt inflytande över och ansvar för vissa statliga tillväxtresurser. Den regionala tillväxtpolitiken genomförs i alla delar av landet, i såväl gles- och landsbygder som i små och medelstora städer samt i storstadsområden för att bidra till hållbar tillväxt. Tätorter samt gles- och landsbygder drar nytta av varandra och ska ses som sammanlänkade regioner. Därför måste den regionala tillväxtpolitikens insatser utgå från de specifika regionala förutsättningarna och regionernas prioriteringar. Åtgärder inom flertalet utgiftsområden och politikområden behöver anpassas till lokala och regionala förutsättningar. Den största delen av medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt beslutas regionalt i samspel med olika aktörer på regional, nationell och internationell nivå. Målet för politiken nås bl.a. genom en väl fungerande dialog mellan berörda aktörer och samordning dels mellan politikområden på nationell nivå, dels mellan insatser på lokal, regional och nationell nivå. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Politiken har delvis olika instrument i olika delar av landet. Ur såväl ett europeiskt som ett nationellt perspektiv finns behov av särskilda åtgärder för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt i geografiskt avgränsade områden. Politiken ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling som kan möta stora utmaningar såsom ökande global konkurrens, miljö- och klimatförändringarna, energiförsörjning, demografisk utveckling och utanförskapet i samhället. Den ska bidra till att nuvarande och kommande generationer av kvinnor och män kan erbjudas sunda ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden. Jämställdhet är en förutsättning för att nå en hållbar regional tillväxt. Oavsett funktionsnedsättning, sexuell läggning, ålder, etnisk, religiös, kulturell bakgrund och tillhörighet ska kvinnor och män ges likvärdiga möjligheter att utvecklas i alla delar av landet. En ojämn fördelning av makt och resurser ska särskilt motverkas. Sammantaget ska den regionala tillväxtpolitiken inriktas mot följande: -Att människor, företag, kommuner och regioner skapar attraktiva miljöer och formar sin framtid utifrån sina unika förutsättningar. -Prioritering av innovation och förnyelse, entreprenörskap, kompetensförsörjning och ett ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. -En god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet. -Fokus på demografiska utmaningar, internationalisering, klimat, miljö och energi och en miljödriven näringslivsutveckling. -Främja jämställdhet samt integration och mångfald. -Ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat genom strategiska statliga insatser och åtgärder i samverkan med aktörer på lokal, regional, europeisk och global nivå. -Ta vara på de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika typer av regioner såsom gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt i storstadsområden. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 -Ett stärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar över vissa statliga medel, vilket bl.a. leder till bättre förutsättningar för ett regionalt ledarskap. -Regionala strategier och program som genomförs i samspel och i partnerskap med nationell och europeisk nivå. -Europeiska unionens sammanhållningspolitik är en integrerad del i den regionala tillväxtpolitiken där strukturfondsprogrammen är instrumenten för genomförandet. De territoriella förutsättningarna för hållbar tillväxt och utveckling varierar på en mängd olika sätt mellan olika delar. Exempelvis skiljer sig förutsättningarna åt mellan städer av olika storlek samt mellan stads- och landsbygdsregioner. Geografisk lokalisering och avstånd till större marknader såväl nationellt som internationellt är andra betydelsefulla skillnader. Dessutom varierar befolknings- och näringsstruktur stort mellan landets regioner. Den regionala tillväxtpolitiken måste ta hänsyn till dessa skillnader i förutsättningar. Landsbygder med stark utvecklingskraft är en resurs för hela utveckling och hållbara tillväxt, inte minst i utmaningen att skapa ett hållbart samhälle. Den regionala tillväxtpolitiken och politiken för landsbygdens utveckling ger de grundläggande målen, prioriteringarna och en rad verktyg för det strategiska arbetet med landsbygdsfrågor. För att säkerställa att landsbygdens potential tas tillvara och att dess särskilda förutsättningar beaktas i beslut och reformer arbetar regeringen med en förbättrad samordning mellan olika politikområden. Grunden för detta arbete presenterades i regeringens skrivelse En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (Skr. 2008/09:167). Där angavs att landsbygdsperspektivet bör, i de frågor där det är relevant, införlivas som en naturlig del i alla politikområden. Städerna har särskilda, men också varierande förutsättningar och utmaningar beroende på bl.a. geografisk och befolkningsmässig storlek, geografiskt läge och näringsstruktur. Regeringen anser att det är centralt att skapa goda och hållbara tillväxtförutsättningar för såväl storstäderna och storstadsområdena som för små och medelstora Städers roll för den ekonomiska utvecklingen bör tydligare uppmärksammas. Att nyttja den potential och de synergier som kan uppstå genom en god samverkan mellan stadsregionerna, deras omland och övriga är viktigt. Städerna ska fungera som utvecklingsmotorer i sina regionala omland. Städer av olika storlek och deras omgivande landsbygder drar nytta av varandra och ska ses som sammanlänkade funktionella regioner. En tilltagande urbanisering ställer dessutom såväl miljömässiga som sociala och ekonomiska krav på en hållbar stadsutveckling. En utökad dialog med representanter för städer av olika storlek avseende deras specifika utmaningar och utvecklingsbehov behöver föras. Politiken måste enligt regeringen främja ett ökat samspel mellan landsbygder, tätorter och städer, samt mellan offentlig sektor, näringsliv och det civila samhället. För att främja förutsättningarna för företagande och hållbar tillväxt lokalt och regionalt behövs ett fortsatt brett förhållningssätt till vad som påverkar näringslivsklimatet förutom de direkta villkoren för näringsliv och företagande. Näringslivets utvecklingsmöjligheter och konkurrenskraft är i hög grad beroende av de individer och den kompetens som kan knytas till företagen. Människor flyttar till attraktiva platser och regioner, där tillgången på arbete endast är en av flera attraktivitetsskapande faktorer. hållbara tillväxt är därför också beroende av de miljöer människor bor och verkar i. En fungerande arbetsmarknad, tillgång till utbildningsmöjligheter och tillgänglig infrastruktur är grundläggande förutsättningar för en attraktiv miljö där människor och företag kan växa och verka. Tillgänglighet till service, it och digital kapacitet, attraktiva boendemiljöer, kultur och fritid och upplevelser är andra centrala faktorer. Att utveckla hållbara turistdestinationer och främja kulturella och kreativa näringar skapar förutsättningar för ökat företagande och bidrar till attraktiva miljöer. Visionen är att blir världens bästa land att vistas, verka och växa i. Det uppnås genom att människor, företag, kommuner och regioner skapar attraktiva miljöer och formar sin framtid utifrån sina unika förutsättningar. Syftet är att tillsammans med aktörer på lokal, regional och nationell nivå, tydliggöra och utveckla de frågor som är centrala för lokal och regional attraktivitet. Attraktionskraft tar avstamp i regeringens befintliga politik och ska bl.a. genom dialog ge möjligheter till erfarenhetsutbyte, möjliggöra innovativa lösningar, goda exempel, tydliggörandet av ansvar och roller. Initialt sätts fokus på frågor som berör såväl möjligheterna att bo och leva som att besöka och uppleva. Regeringen anser att regionala strategier inom det regionala tillväxtarbetet bidrar till förbättrade planeringsförutsättningar lokalt, regionalt och nationellt. I regionala strategier bör förhållandet mellan olika planer, strategier, program och insatser som drivs på olika administrativa nivåer göras tydligt. Därmed kan upprättandet och genomförandet av respektive strategi, plan och program bättre samordnas mellan såväl olika administrativa nivåer som mellan olika sektorsområden. Nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 och dess prioriteringar är vägledande för det regionala tillväxtarbetet, innefattande bl.a. regionala utvecklingsprogram. Den anger vidare riktlinjer för genomförandet av EU:s strukturfondsprogram i . I skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) har regeringen tydliggjort inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. genomförs en andra strategisk uppföljning av den nationella strategin. EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning sammanhållningspolitiken Sammanhållningspolitikens mål är att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhåll- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ning inom EU. Den syftar till att undanröja hinder för en väl fungerande inre marknad och till utveckling och förbättrad konkurrenskraft i regioner. Sammanhållningspolitiken finansieras med strukturfonderna och genomförs i nationella eller regionala program. Regeringen anser att strukturfondsprogrammen bidrar till att stärka den regionala konkurrenskraften och sysselsättningen. Inför programperioden 20142020 pågår förhandlingarna i rådet om Europeiska kommissionens förslag till en reformerad sammanhållningspolitik (se faktapromemoria 2011/12:FPM24). Regeringens övergripande inriktning är att sammanhållningspolitiken bör reformeras både vad gäller inriktning och omfattning, för att reducera den totala omfattningen och dess sammansättning så att den blir kostnadseffektiv och i enlighet med målen för 2020. Det totala stödet för mer utvecklade regioner bör minskas betydligt. I programperioden 20142020 ska enligt Europeiska kommissionens förslag, den strategiska inriktningen och genomförandet av sammanhållningspolitiken förstärkas. Regeringen förordar också en förstärkt strategisk inriktning. En ökad sektorssamordning ska främjas. Samordningen mellan sammanhållningspolitiken och för landsbygdsutveckling samt havs- och fiskeripolitik ska som Europeiska kommissionen föreslår stärkas. Det gäller även samordningen mellan dessa program och bl.a. EU:s instrument och program för forskning och innovation och entreprenörskap. Synergier ska främjas och överlappning ska undvikas för att europeiska, nationella och regionala satsningar ska komplettera varandra och så effektivt som möjligt bidra till målen i 2020-strategin. Lokala och regionala förutsättningar ska utgöra en av utgångspunkterna för sammanhållningspolitiken och för nationell politik med betydelse för hållbar regional tillväxt. Inriktningen av strukturfondsprogrammen ska i enligt regeringen vara tydligt kopplad till 2020- strategin och bidra till denna. Programmen ska fokuseras mot ett fåtal prioriteringar och resurserna ska koncentreras. Hänsyn ska tas till varje regions unika förutsättningar. Regeringen ser ett behov av målinriktade åtgärder där särskild hänsyn tas till de specifika 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 förhållandena i de extremt glesbefolkade områdena i norra för att bidra till hållbar tillväxt i områden med långa avstånd, kallt klimat och låg befolkningstäthet. Inriktningen av programmen ska också utgå från de prioriteringar som lagts fast i för . Regeringen ser vidare städerna som viktiga tillväxtmotorer både för landet som helhet och för omgivande regioner och landsbygd. Regeringen anser att jämställdhet ska främjas och att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i förberedelser och genomförande av alla program. Programgeografi, programstruktur och organisation för genomförande ska stödja programmens tematiska inriktning. Genomförandet av programmen ska präglas av ett resultatorienterat arbetssätt med ett fokus på mervärde. Tydliga krav ska ställas på god programlogik och ett väl utformat uppföljnings- och utvärderingssystem i syfte att främja ett systematiskt lärande i program och projekt. Regeringen poängterar vikten och behovet av ett förenklat genomförande. Alla aktörer i genomförandet bör aktivt söka förenklingsmöjligheter i de system de kommer att förfoga över. Det gäller såväl på EU-nivå som på nationell och regional nivå. Som en del av den strategiska inriktningen av genomförandet kommer att på nationell nivå träffa en partnerskapsöverenskommelse med Europeiska kommissionen för programperioden 20142020. I överenskommelsen ska framgå hur prioriteringarna för det på EU-nivå gemensamma strategiska ramverket för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, för landsbygdsutveckling och Europeiska Havs- och fiskerifonden ska tillämpas på nationell och regional nivå. Kopplingen mellan fondernas uppgifter och målen för 2020- strategin ska utgöra en grund för partnerskapsöverenskommelsen. Överenskommelsen syftar även till att främja synergier och undvika överlappning mellan fonderna samt öka förutsättningarna för samordning med andra EU-pro- gram. Detta välkomnas av regeringen. Regeringen avser att utarbeta partnerskapsöverenskommelsen i samverkan med berörda aktörer för en god förankring av prioriteringar Detta arbete kommer att ske parallellt med framtagandet av förslag till berörda operativa program. omfattas i nästa programperiod, enligt Europeiska kommissionens förslag, av två mål inom sammanhållningspolitiken. Målet för investeringar i tillväxt och sysselsättning medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. För information om Europeiska socialfonden, se utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Det andra målet som berörs av är målet för territoriellt samarbete vilket medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden. Målet för investeringar i tillväxt och sysselsättning