prop · H0035 · 2012-09-21 00:00:00 — 20Dnr N2012/311/ENT. 21Dnr N2012/311/ENT. Förenklade myndighetskontakter på läns- och inriktades arbetet med att förenkla för företagen främst på den internationella och nationella nivån med departement och centrala myndigheter. En majoritet av alla företag har regelbundna kontakter med myndigheter på lokal och regional nivå i samband med tillämpning av regler, exempelvis vid tillståndsansökningar eller när myndigheter utövar tillsyn. I olika sammanhang har det uppmärksammats att myndigheter på lokal och regional nivå ibland brister i förståelsen för företagens villkor och för vad som är viktigt för företagen i handläggning av enskilda ärenden. För att nå regeringens övergripande mål om en märkbar positiv förändring i företagens vardag är det viktigt att arbetet med att förenkla för företagen breddas och får ökat genomslag även på lokal och regional nivå. Regeringen gav i uppdrag genomföra insatser för att förenkla för företagen på nivå. Samtliga länsstyrelser fick motsvarande uppdrag att förenkla för företagen på länsnivå. i har uppdraget att samordna länsstyrelsernas arbete. ska bistå i i det arbetet. Det är ett långsiktigt arbete med årliga delrapporteringar och uppdragen ska slutredovisas . Uppdragen till och länsstyrelserna är i stora delar lika och båda syftar till att förenkla företags myndighetskontakter med kommuner och länsstyrelser. I uppdragen betonas dialog och kommunikation med företag och branschorganisationer, användningen av goda exempel samt utbildning av personal i kommuner och länsstyrelser för att öka förståelsen för företagens villkor. Prioriteringen av åtgärder ska göras med hänsyn till vad företagen anser som mest angeläget, som särskild vikt ska läggas vid förutsättningar för små företag i kritiska skeden av ett företags livscykel som exempelvis etablering, expansion och flytt. Uppdraget till och länsstyrelserna är ett genomförandeuppdrag i den bemärkelsen att om de ovan nämnda parametrarna är uppfyllda, ska insatser genomföras. har som en del i uppdraget inrättat ett s.k. förenklingsforum. har forumet samlat representanter från myndigheter, departement, SKL och i . Forumet möjliggör regelbundet utbyte mellan den nationella, regionala och lokala nivån avseende vilka effekterna blir för företagen vid tillämpning av lagstiftningen. Inom forumet kan aktörer på olika nivåer i regelgivningskedjan föra en dialog och utbyta erfarenheter i syfte att genomföra konkreta insatser för att företagen ska uppleva kommunens tillämpning av regelverk som enklare och tydligare. För genomförande av konkreta åtgärder kommer arbetsgrupper att tillsättas. Inrättandet av förenklingsforum ligger även i linje med de rekommendationer lämnat inom ramen för granskningen av ur ett regelreformeringsperspektiv inom ramen för det s.k. EU 15-projektet.22 Inom 22 Better Regulation in Europe , , 2010. ramen för det kommunala uppdraget har skapat en referensgrupp med representanter från departement, myndigheter, kommuner, SKL, i , NNR och andra näringslivsorganisationer. har, i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL), erbjudit kommunerna utbildningar. Två utbildningar genomförs inom ramen för uppdraget där den ena, Förenkla helt enkelt, riktar sig till alla anställda i kommunen som möter företag i sin vardag och utmynnar i en handlingsplan för hur kommunen kan förenkla för företagen. Av SKL:s utvärdering framgår att en majoritet av deltagarna anser att utbildningen har varit bra eller mycket bra. Den andra utbildningen har ett mer uttalat kommunikativt fokus och syftar till att ge handläggare inom bygglov, miljötillsyn, livsmedelskontroll m.m. stöd i arbetet med att kommunicera och bemöta företag inom ovan nämnda områden. har även analyserat Kommuner och Landstings (SKL) undersökning Insikt23 i syfte att lyfta fram goda exempel på åtgärder som kommunerna har genomfört för att förbättra företagsklimatet. De fem myndighetsområden som omfattas av undersökningen är handläggning av ansökningar om bygglov, handläggning av ansökningar om markupplåtelser (tillfälliga sådana enligt ordningslagen), handläggning av ansökningar om serveringstillstånd, utövande av miljö- och hälsoskyddstillsyn och utövande av brandtillsyn. Den analys som har gjort av de mest framgångsrika kommunerna i undersökningen visar bl.a. att tydlighet, tillgänglighet och snabb ärendehantering är viktiga faktorer för att rankas högt av företagen. Kundfokus, förståelse av sin roll och tydlig kommunikation av de beslut som tas är andra faktorer som lyfts fram i analysen. I den delrapport som och länsstyrelserna lämnade in till ingick även att prioritera tidigare föreslagna åtgärder utifrån det som företagen såg som mest angeläget. Av tidigare föreslagna åtgärder24 har för avsikt att prioritera arbetet med samordnad information till företag om regelverkens krav. Åtgärden syftar till att företagen ska ha tillgång till information som beskriver vad som gäller enligt regelverken generellt men även mer specifikt i den enskilda kommunen. Informationen ska även vara enkel att hitta för företag. Arbetet inleds med ett pilotprojekt där tillsammans med ett antal centrala myndigheter och ett urval kommuner tillsammans väljer ut ett mindre antal regelkrav som man går igenom för att se hur samarbetsformer, informationsspridning och hänvisningar till gemensam information kan bli bättre. kommer även att prioritera arbetet med insatsen rådgivning, service och myndighetsutövning. Inom ramen för arbetet på nivå har föreslagit ytterligare insatser som t.ex. 23Insikt är en kvalitetsmätning som är upplagd enligt SCB:s etablerade analysmodell Nöjd- Kund-Index (NKI). 166 kommuner deltog i den undersökning som SKL presenterade . Det innebär att undersökningen omfattade ca 28 000 företag som har varit i kontakt med kommunen i olika myndighetsärenden. SKL har för avsikt att genomföra undersökningen . 24Dnr N2010/4398/MK. att tydliggöra handläggningstider för företag och stödmaterial till Skr. 2012/13:5 kommunen. Insatserna kommer att genomföras under resterande i har arbetat med att förankra uppdraget hos samtliga länsstyrelser, lägga grunden för en långsiktig kommunikation och ordna arbetsmöten för företagare samt för andra aktörer som också har regeringens uppdrag att förenkla för företagen. Landshövdingen i bjöd in generaldirektörer för myndigheter som har ett förenklingsuppdrag, ansvarig statssekreterare i och representanter från NNR. Syftet med mötet var att diskutera prioriteringar, skärningspunkter i de olika förenklingsuppdragen samt hur aktörerna med gemensamma krafter kan driva arbetet framåt. Utöver löpnade kontakter mellan länsstyrelser och företagare har även i genomfört två strategiska samtal där företagare och medarbetare har diskuterat och prioriterat förslag till förenklingar för företagen. Uppdraget att förenkla för företagen är ställt till samtliga länsstyrelser. Det pågår ett omfattande arbete på länsstyrelserna som har bäring på förenklingsarbetet och i den första delrapporten från länsstyrelserna redovisas 94 förenklingsförslag. Det stora flertalet av förslagen är sådana som länsstyrelserna styr över själva som t.ex. handläggningsgaranti, kvittens till företagare av alla inkommande ärenden samt samordnad lantbrukskontroll och djurskyddstillsyn. i har tagit initiativ till ett antal pilotprojekt som vid ett bra utfall skulle kunna tillämpas även av andra länsstyrelser i deras förenklingsuppdrag. Ett av dessa genomför i tillsammans med kommunerna i länet och syftar till att skapa ett gott företagsklimat, förbättra samarbetet mellan kommunerna och och tydliggöra vad som ryms inom ramen för kommunens och rådgivande roll i förhållande till den myndighetsutövande rollen. Ett samarbete har även inletts med Entreprenörsregionen i sydvästra i syfte att få en mer enad syn på tillämpningen av strandskyddet i området. En tredje påbörjad pilotsatsning är att undersöka om det går att möjliggöra samordnad varudistribution för små företag. Även denna pilot kommer att genomföras i . Syftet med arbetet är att i större underlätta för små företag att i större utsträckning delta i offentlig upphandling. 3.3.4Uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet Regeringens förenklingsarbete är en angelägen fråga för företag och näringslivsorganisationer. Många förslag har lämnats in till myndigheter och departement om hur företagens vardag kan göras enklare. Förslagen ger en viktig inriktning för att veta att resurser läggs på det som gör skillnad i företagens vardag. beslutade regeringen om ett uppdrag att bl.a. ge en återkoppling av de närmare 500 förenklings- förslag som kommit in från näringslivet till Regerings- kansliet.25 Utredaren ska, med förslagen som utgångspunkt, redovisa vilka av förslagen som lett till konkreta åtgärder. De förslag som kommit in och som rör ansvarsområde omfattas inte av Vidare ska utredaren bedöma om EU-direktiv på Närings- departementets område genomförts i svensk rätt på sådant sätt att det medfört kostnader för företagen som inte direkt följer av direktivet. ligger även i linje med en av till inom ramen för det s.k. EU 15-projektet.26 I har man framgångsrikt arbetat med två ikraftträdandedatum för lagstiftning som rör företagen, i enlighet med den s.k. common commencement day- Erfarenheten visar att detta inneburit minskade kostnader för Utredaren ska därför kartlägga lagstiftning som rör företagen trätt i kraft . genomförande av EU-direktiv och ikraftträdandedatum, som ingår som en del i uppdraget, har framförts av näringslivet som angelägna åtgärder för att förenkla vardagen för företagen. Uppdraget ska redovisas senast Möjligheten att komma i kontakt med myndigheter för att påtala vad som är mindre bra i det regelsystem som företagaren måste följa är en viktig del i ett gott företagsklimat. har mot bakgrund av detta utvecklat webbplatsen . Där kan företagare lämna synpunkter och förslag på förbättrade regler och rutiner i kontakten med Förslagssidorna är ett viktigt led i arbetet med att ge företagen återkoppling på inlämnade förslag. uppdrag av regeringen att ytterligare utveckla och förbättra detta stöd.27 För att beslutsfattare ska kunna ta ställning till effekterna av ett förslag till nya eller ändrade regler krävs att förslagens konsekvenser utreds. Genom att förväntade effekter, både positiva och negativa, beskrivs på ett tydligt sätt i en konsekvensutredning förbättras förutsättningarna för att det fattas bra och väl underbyggda beslut och att reglerna blir ändamålsenliga. I Tillväxtanalys rapport om beräkningsmodeller (se avsnitt 3.2.3) lyfts det fram att konsekvensutredningens omfattning bör stå i proportion till regelns förväntade konsekvenser. Ett möjligt tillvägagångsätt för att nå dit kan, enligt Tillväxtanalys, vara att dela in omfattningen i tre nivåer: små, medelstora och omfattande konsekvenser. omfattning bestäms sedan utifrån nivåerna. Genom det tidigare nämnda tilläggsdirektivet har fått i uppdrag att även analysera de kanslisvar som innehåller en bedömning av om att konsekvenserna har begränsade effekter för företagen. Syftet med uppdraget är att få fram ett underlag som kan ligga till grund för ett ställningstagande till när en konsekvensutredning inte ska behöva upprättas. 25 Dnr N2012/2736/KLS. 26 Better Regulation in Europe , , 2010. 27 Dnr N2012/1666/ENT. analysera konsekvensutredningar i syfte att få ett ställningstagande till Skr. 2012/13:5 om det ska införas en gräns eller ett gränsvärde för kostnader för när en fullständig konsekvensutredning ska upprättas. Att införa någon form av gränsvärden avseende kostnader eller nivåer för omfattningen är enligt regeringens mening relevant då det sannolikt underlättar för regelgivaren, eftersom konsekvensutredningsarbetet ofta upplevs som omfattande och resurskrävande. För att höja konsekvensutredningarnas kvalitet, anser regeringen att det är viktigt att regelgivare prioriterar konsekvensutredningen i regelgivningsarbetet och att tillräckligt med tid och resurser avsätts genom hela regelgivningsprocessen. är en viktig komponent för ett heltäckande beslutsunderlag. Att beslutsfattare efterfrågar konsekvensutredningen, som en del av ett beslutsunderlag, är väsentligt för att kvaliteten ska höjas. 3.3.6Förenklingsarbetet inom EU och Att regelverk är ändamålsenliga utifrån ett företagarperspektiv har varit en av de viktigare åtgärderna på EU-nivå för hantering av den ekonomiska krisen. för det kommande decenniet, 2020-strategin, betonar vikten av att förbättra företagsklimatet bl.a. genom arbetet med att förenkla för företag för att göra europeiska företag mer konkurrenskraftiga globalt. Arbetet inom EU med att förenkla för företag är en förutsättning för att bl.a. annat säkerställa en effektiv inre marknad och för att nå målet om att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. En stor del av de svenska företagens regelbörda har sin grund i EU:s gemensamma regler. Av företagens administrativa kostnader är hänförliga till EU-rättsliga krav.28 När regelverket utarbetats på EU-nivå ska det omsättas nationellt och tillämpas likvärdigt i samtliga medlemsländer för att den inre marknaden ska fungera optimalt. För att skapa goda förutsättningar för tillväxt måste regelverket vara väl avvägt när det gäller omfattning och innehåll, såväl på EU-nivå som nationell nivå. Arbetet med att förenkla för företag, tidsenligt och korrekt genomförande av EU-direktiv kräver kontinuerligt fokus. Det är därför en prioriterad fråga för att driva på förenklingsarbetet inom EU. Europeiska kommissionens arbete med att förenkla för företag är baserat på principen smart lagstiftning, dvs. arbetet fokuserar på hela den politiska cykeln alltifrån utformningen och tillämpningen av en författning fram till dess att den blir föremål för utvärdering och revidering. Europeiska kommissionen har haft två program för att förbättra den befintliga lagstiftningen. Det första är ett förenklingsprogram och det andra är programmet för att minska administrativa bördor. Dessa två program löper ut . Europeiska kommissionen arbetar även med att minska bördor i ny eller ändrad lagstiftning bl.a. genom att förbättra arbetet med konsekvensutredningar, verka för ett gott genomförande av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna samt genomföra utvärderingar av befintlig lagstiftning genom s.k. fitness checks. 28 Regelförenklingsarbetet 20062010, Regeringens skrivelse 2009/10:226. deltar bl.a. i en högnivågrupp som följer och driver på Europeiska kommissionens arbete med att förenkla för företag. Frågor som särskilt lyfter fram i detta arbete, i likhet med i andra forum som exempelvis och Europeiska rådets möten, är bl.a. att huvudprincipen vid utformning av regler alltid ska vara att ha det mindre företaget som utgångspunkt, dvs. principen Tänk småskaligt först, att samtliga lagstiftningsförslag ska åtföljas av en konsekvensutredning som belyser effekter och kostnader till följd av förslagen samt att arbetet med att minska bördan och byråkratin till följd av EU- lagstiftning fortsätter efter 2012. Small Business Act (SBA) har antagits av Europeiska kommissionen och EU:s medlemsstater och syftar till att främja utvecklingen av små och medelstora företag. Tillväxtanalys har haft i uppdrag att utvärdera den svenska tillämpningen av SBA. Utvärderingen visar att regeringen har kommit långt i arbetet med att förverkliga de principer som följer av SBA, som t.ex. att arbeta för att balansera en verkningsfull politik och låga kostnader för företag, tillämpa särskilda åtgärder för småföretag som undantag och övergångsperioder och sätta upp och arbeta mot en målsättning om att minska de administrativa kostnaderna för företag. Vid sidan av arbetet på EU-nivå deltar bl.a. i det arbete som bedriver. deltog bl.a. i det s.k. EU 15-projektet 20082010, vilket mynnade ut i en slutrapport med totalt 50 rekommendationer för det framtida svenska arbetet med regelreformering och för hur arbetet i dessa frågor kan stärkas avseende arbetet på EU-nivå och på statlig, regional och lokal nivå.29 Dessa rekommendationer utgör naturligtvis ett viktigt underlag för det fortsatta förenklingsarbetet och beaktas löpande i arbetet med att genomföra nya förenklingsåtgärder av varierande slag. Ett flertal av rekommendationerna får anses vara uppfyllda eller vara på väg att genomföras. Under senare har tid har arbetat med att ta fram en ny rekommendation avseende regelpolicy och styrning. Resultatet av arbetet kommer att vara viktigt att beakta i det fortsatta förenklingsarbetet. har inom ramen för aktivt deltagit i arbetet.30 Rekommendationen, som antogs av högsta beslutande organ , ger förslag på praktiska åtgärder för att bl.a. underlätta för en öppen och tillgänglig statsförvaltning, förbättra styrningens effektivitet och ändamålsenlighet och utveckla lämpliga regelverk för olika marknader. Många ämnen utvecklas i den aktuella rekommendationen på ett mer fullständigt och mer praktiskt inriktat sätt än i tidigare rekommendationer från . Det rör sig bl.a. om samråd, öppenhet och transparens i regelgivningsprocesser, konsekvensutredningar i förväg (ex ante) och uppföljning och utvärdering i efterhand (ex post) av reglers faktiska effekter, aspekter att beakta ifråga om regelgivning och styrning på statlig, regional och nivå, riskbedömning, regleringar och tillsynsfrågor. Rekommendationen är inte strikt bindande i sig men 29Better Regulation in Europe , , 2010. 30Recommendation of , , 2012. förväntas i ett senare skede följas av medlemsländerna i den utsträckning Skr. 2012/13:5 rekommendationens innehåll inte redan har tillämpats tidigare. Uppföljning av rekommendationen från sida avses ske från tidpunkten för dess antagande. Regeringens bedömning är att får anses uppfylla betydande delar av rekommendationen förhållandevis väl , även om förbättringar och ytterligare insatser kan behöva ske i olika avseenden. 3.3.7Förenklingsarbetet är en av flera viktiga åtgärder för ett bättre näringsklimat Arbetet med att förenkla för företagen utgör en av flera viktiga åtgärder för att förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och företagande och bör därför ses i ett sammanhang tillsammans med regeringens andra åtgärder för ett förbättrat näringsklimat. Att förenklingsarbetet måste ses tillsammans med regeringens politik i övrigt innebär också att förenklingssträvandena behöver vägas mot regeringens övriga målsättningar. Som regeringen konstaterat ovan är det inte bara förändringar i regelsystemet som kan förenkla i företagens vardag. Samlad myndighetsinformation och gemensamma e-tjänster förenklar myndighetskontakter för blivande och befintliga företagare och har stor betydelse för måluppfyllelsen i förenklingsarbetet. Företagarsajten är ett exempel på hur ett väl fungerande myndighetssamarbete har utvecklats till en efterfrågad tjänst av företagare. hade drygt en miljon unika besökare, vilket är en fördubbling jämfört med . Sju av tio av företagare känner till enligt en undersökning genomförde 2011 och av besökarna på anser att tjänsten gör det enklare att starta och driva företag. Regeringens bedömning är att ett utökat utnyttjande av informations- och e-tjänster bidrar till att till godose företagarnas behov samt förenklar företagens vardag. Mot bakgrund av detta fattade regeringen beslut om en förstärkning av på totalt för perioden 20122014. är också den elektroniska kontaktpunkten enligt EU:s tjänstedirektiv. Genom förmedlingsfunktionen för tillståndsansökningar och anmälningar ska kontaktpunkten förenkla för tjänsteföretag. Företagarsajten har av den s.k. Stoibergruppen31 lyfts fram som ett exempel på bra genomförande av EU-lagstiftning. Regeringen har också påskyndat och stärkt utvecklingen av e-förvaltningen. Regeringens inriktning för arbetet med e-förvaltning är att skapa en enklare vardag för privatpersoner och företag, en öppnare och smartare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet, samt en effektivare offentlig verksamhet av hög kvalitet. gav regeringen , , Lantmäteriet och Transportstyrelsen i uppdrag att vara utvecklingsansvariga myndigheter 31 Europeiska kommissionens rådgivande högnivågrupp med representanter från näringslivet. inom olika behovsområden.32 De fyra myndigheterna lämnade under 2011 en första rapport.33 Regeringen beslutade att inrätta en infrastruktur för säker meddelandeförmedling.34 Beslutet innebär att alla medborgare och företag ska få säker elektronisk tillgång till myndighets- bedrev även E-delegationen (dir. 2009:19) ett antal förstudier kring enklare digitala möten: Mina fullmakter och Min Delegationen har dessutom lagt fram flera förslag till förvaltningsgemensamma funktioner som gör det lättare för privat- personer och företag att ha kontakt med myndigheter och kommuner.35 rankas generellt sett relativt högt när gäller it-användning jämfört med andra länder, t.ex. i fråga om infrastruktur för telekom, tillgång till den senaste tekniken och it-mognad hos företag och privat- Men för att ytterligare stärka småföretags utveckling och konkurrenskraft tillsatte regeringen Utredningen om ökad it-användning i småföretag (dir. 2011:54). göra en kartläggning av småföretagens it-användning och -behov. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen fattade beslut om ett program för Programmet ska vara ett stöd i myndigheternas arbete med att fortsätta att utveckla statsförvaltningen utifrån medborgarnas och företagens behov. vikten av att pröva nya lösningar för bättre service till medborgare och uppmanas att bli mer innovativ och lättillgänglig och att bl.a. hitta sätt för att använda ny teknik för att förbättra och förenkla servicen till medborgare och företag. Ett led i detta arbete är det nationella rådet för innovation och kvalitet i offentlig verksamhet (dir. 2011:42) som regeringen tillsatt och som ska presentera Programmet är en uppföljning av regeringens förvaltningspolitiska proposition Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175) som lämnades till 4 Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Utöver de åtgärder som redovisats i denna skrivelse avser regeringen inte att vidta några särskilda åtgärder med anledning av . 32Dnr N2011/1368/ITP. 33Dnr N2012/734/ITP. 34Dnr N2012/3597/RS. Regeringen anser att i och med skrivelsen är slutbehandlad. granskar: offentliga finanser är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och eektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och eektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom eektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur eektiv den statliga verksamheten är. Eektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978 91 7086 278 6 rir 2012:6 foto: karmhed, form: ad&d tryck: interntryckeri, 2012 granskar: offentliga finanser regeringen är fortfarande långt från målet granskar: offentliga finanser Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport över eektivitetsrevision: regeringen är fortfarande långt från målet har granskat regeringens regelförenklingsarbete. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för , , , , , , , , och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och berörda myndigheter. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Revisionsdirektör och revisionsdirektör samt revisionsdirektör har medverkat vid den slutliga handläggningen. , , Landsbygdsdepartementet, , , , , , , , . granskar: offentliga finanser Reglers eekter för företagandet teori Reglers eekter vad vet vi ? Strukturomvandling ställer högre krav på förenklingar Hur bedrivs regelförenkling i andra EU-länder? Historik och tidigare granskningar Vad säger företagen? Så här genomfördes undersökningen Granskning av regeringens genomförande