prop · GZ03102 · 2012-04-16 00:00:00 — I denna kommungrupp var av eleverna behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram. Den lägsta behörighetsandelen i denna kommungrupp, andelen elever behöriga till naturvetenskaps- och teknikprogrammen, var högre än andelen behöriga till något nationellt gymnasieprogram i kommungrupperna med det sämsta behörighetsläget: storstäder, varuproducerande kommuner och glesbygdskommuner. Diagram 5.4 Behörighet till gymnasieskolans nationella program per Behörighet NV TE (%) Behörighet EK HU SP (%) Behörighet ES (%) Behörighet Y (%) Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer NV: Naturvetenskapksprogrammet. TE: Teknikprogrammet. EK: Ekonomiprogrammet. SP: Samhällsvetenskapsprogrammet. ES: Estetiska programmet. Y: Samtliga yrkesprogram. Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan elever med svensk och utländsk bakgrund minskade . Elever med utländsk bakgrund är dock en heterogen grupp. En elev i årskurs 9 med utländsk bakgrund kan vara född i och ha två utlandsfödda föräldrar, men kan också själv ha invandrat före eller under sin skoltid. Skillnaden i det genomsnittliga meritvärdet mellan elever med utländsk bakgrund som är födda i och elever som invandrat till var liten, 206,6 respektive 205,9. Elever som har invandrat efter ordinarie skolstart hade ett betydligt lägre genomsnittligt meritvärde. Denna grupp stod dock för den största ökningen i genomsnittligt meritvärde (från 152,5 till 158,8 ). Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan flickor och pojkar uppgick till 22,2 meritpoäng till flickornas fördel. Skillnaden har varit i stort sett oförändrad . Resultaten i digital läsning bättre än i traditionell läsning enligt 2009 redovisades resultaten i den del av 2009 som rörde digital läsning och läsning på dator.85 Undersökningen visade att de svenska elevernas resultat i digital läsning var signifikant högre än i traditionell läsning. Svenska elevers resultat i digital läsning var också 85 (2011), Eleverna och nätet 2009 om 15-åringars förmåga att söka, läsa och värdera digital information (rapport 361). signifikant högre än snittet för deltagande , vilket inte var Skr. 2011/12:102 fallet för traditionell läsning. Skillnaden mellan flickors och pojkars resultat var mindre i digital läsning än i traditionell läsning. Dessutom påverkade elevens socioekonomiska bakgrund resultatet mindre när det gäller digital läsning. Undersökningen av de deltagande elevernas datoranvändning visade att elever som hade en dator i hemmet och elever som stod för en måttlig datoranvändning presterade bäst. Skolinspektionen genomförde ett antal kvalitetsgranskningar där olika delar av skolornas arbete har studerades mer ingående. Granskningarna utgick från läroplanens mål och riktlinjer och inriktades mot olika kvalitetsaspekter. I dessa rapporter har ett mindre antal skolor undersökts och rapporterna gör därmed inte anspråk på att ge en generell bild av svensk skola. En granskning av fysikundervisningen i årskurserna 46 i 29 grundskolor visade att ämnet uppskattas av eleverna men att det i många fall kommer i skymundan i dessa årskurser och är osynligt i skolorna kvalitets- och uppföljningsarbete.86 I flertalet av de granskade skolorna saknade eleverna kännedom om målen i ämnet och hade inte heller inflytande över undervisningen. Dessutom konstaterades att undervisningen i de senare årskurserna sällan bygger vidare på det eleverna lärt sig i de tidiga årskurserna. Vid en kvalitetsgranskning av undervisningen för elever med lässkrivsvårigheter och dyslexi, som omfattade 18 grundskolor, konstaterade Skolinspektionen att anpassningen av undervisningen behövde utvecklas i nästan samtliga granskade skolor.87 I av skolorna anpassades undervisningen vanligtvis genom insatser utanför den ordinarie klassens ram, i stället för att ingå som en del i den dagliga undervisningen. av de granskade skolorna befanns också behöva utveckla arbetet med att följa upp måluppfyllelsen för eleverna. Skolinspektionen genomförde också en kvalitetsgranskning av musikundervisningen i 35 grundskolor.88 Förutsättningarna för eleverna att nå målen varierade stort mellan de granskade skolorna. Ofta saknades musikskapande inslag helt i undervisningen och i några fall saknades också tillgång till instrument eller lämpliga lokaler. Vidare konstaterades att rektorerna behöver ta ett större ansvar för att tillse att ämnet ingår i skolans pedagogiska sammanhang och utvärderas. Undervisningen i engelska i årskurs 69 var föremålet för en annan kvalitetsgranskning som omfattade 22 skolor i hela landet.89 Granskningen visade att det fanns stora skillnader i undervisningskvalitet inom de granskade skolorna. Vid nära hälften av de observerade 86Skolinspektionen (2011), Fysik i mellanåren (rapport 2011:9). 87Skolinspektionen (2011), Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi i (rapport 2011:8). 88Skolinspektionen (2011), Musik i (rapport 2011:5). 89Skolinspektionen (2011), Engelska i årskurser 69 (rapport 2011:7). lektionerna bedömde Skolinspektionen att eleverna fått för små Skr. 2011/12:102 möjligheter att utveckla sin förmåga att tala engelska. att elever med goda kunskaper i engelska inte fick tillräcklig stimulans för att nå längre i sin kunskapsutveckling. Den allmänna skolplikten medför att antalet elever i stort sett följer befolkningsutvecklingen för barn i skolåldern. Efter sjunkande elevantal i började elevantalet öka igen . Ökningen fortsatte t.o.m. , då elevantalet som mest uppgick till 1 057 200 /02. Efter det har elevantalet minskat, men ökade återigen . Det fanns då 887 500 elever i , vilket var en ökning med 1 000 elever jämfört med föregående läsår. Diagram 5.5 Elevutveckling i 1994/952011/12 Antalet elever i skolor med fristående huvudman var det högsta någonsin och uppgick till knappt 112 000 elever, vilket var en ökning med 7 000 elever. Elevantalet i kommunala skolor har fortsatt att minska. Andelen elever i skolor med fristående huvudmän uppgick till av elevunderlaget, jämfört /11. /07 har andelen elever i skolor med fristående huvudmän ökat . Lärartätheten ökade i kommunala skolor Antalet lärare i den kommunala skolan uppgick /12 65 000, vilket var en ökning med drygt 1 200 sedan föregående läsår.90 Eftersom elevantalet i kommunala skolor minskade innebar det en något högre lärartäthet i kommunala skolor, 8,4 lärare per 100 elever, jämfört med 8,3 lärare per 100 elever /11. Lärartätheten varierade dock. Högst lärartäthet fanns i kommungruppen glesbygdskommuner (9,3) och lägst i kommungruppen förortskommuner till storstäderna (7,7). I fristående skolor fanns 8 600 lärare, vilket var en ökning med 700 lärare sedan föregående läsår. Lärartätheten var oförändrad och uppgick till 7,7 lärare per 100 elever. Den totala kostnaden för 2010 var knappt 79 miljarder kronor91, vilket var en marginell ökning jämfört med året innan. Av den totala kostnaden avsåg grundskola (inklusive skolskjuts) medan kostnaden för fristående grundskolor var , vilket motsvarade av den totala kostnaden. Kostnaden per elev för undervisning uppgick till , vilket innebar en ökning med i fasta priser jämfört med . Övriga kostnadsposter ökade med mellan . med den största relativa kostnadsökningen var läromedel. Jämfört med kommunala grundskolor hade fristående grundskolor i genomsnitt lägre kostnader per elev för undervisning, elevvård, lokaler och övriga kostnader, medan kostnaden per elev för skolmåltider samt läromedel var högre. Diagram 5.6 visar att den totala kostnaden för har ökat i fasta priser . har antalet lärare (heltidstjänster) minskat och antalet elever . 90Uppgifterna om antal lärare är omräknade till årsarbetskrafter. 91Inklusive skolskjuts, nedlagda skolor och fristående skolor. Diagram 5.6 Total kostnad, antalet lärare (årsarbetskrafter) samt antal elever i totalt, 20002010 (index där 2000=100, fasta priser) Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen ökade /12 jämfört med föregående läsår. I kommunala skolor hade i genomsnitt av lärarna (omräknat till heltidstjänster) en pedagogisk högskoleexamen /12, jämfört läsåret innan. I fristående skolor uppgick motsvarande andel till , en ökning /11. Bland de kommunala skolorna hade kommungrupperna större städer, förortskommuner till större städer och kommuner i glesbefolkad region den högsta andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen. Lägst andel fanns i kommungruppen förortskommuner till storstäderna. Utbildningsbakgrunden varierar mellan olika lärarbefattningar. Till exempel hade /11 av lärarna som undervisade i modersmål och av lärarna som undervisade i musik en pedagogisk högskoleexamen. Detta kan jämföras med låg- och mellanstadielärare där andelen med pedagogisk högskoleexamen var . är skolhuvudmännen skyldiga att se till att en nyanställd rektor genomgår en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. deltog ca 1 250 skolledare i den statliga befattningsutbildningen. /11 var av lärarna kvinnor. Andelen utlandsfödda lärare uppgick till . Före gick verksamheten som redovisas i detta avsnitt under benämningen obligatorisk särskola, som tillsammans med gymnasiesärskolan bildade en gemensam skolform, särskolan. Enligt den nya skollagen utgör grundsärskolan och gymnasiesärskolan separata skolformer och redovisas därför svar för sig i denna skrivelse. Utbildningen i grundsärskolan ska enligt skollagen syfta till att ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och så långtmöjligt motsvara den som ges i . Ett beslut om att en elev ska tas emot i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. gäller en ny läroplan: läroplanen för grundsärskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgsär 11). Den nya läroplanen innehåller skolans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer samt kursplaner för grundsärskolans ämnen och ämnesområden. För grundsärskolan saknas i hög grad tillgång till information om i vilken mån målen för verksamheten nås. Nationell betygsstatistik finns inte att tillgå. Skolinspektionen redovisade slutresultatet av en granskning av kommuners utredningar och beslut om mottagande i grundsärskolan.92 Totalt granskades 1 203 elevärenden i 58 kommuner. av de granskade ärendena saknade utredningsunderlag eller innehöll en utredning med brister. av kommunerna behövde enligt Skolinspektionen tydligare rutiner för omprövning av beslut om hur mottagande ska gå till. I av de granskade ärendena saknades helt beslut om mottagande i grundsärskolan. Skolinspektionen riktade dessutom kritik mot bristande information om överklagande av beslut om mottagande i grundsärskolan. I samband med granskningen genomförde Skolinspektionen också en kartläggning av andelen elever i grundsärskolan som har utländsk bakgrund. Enligt denna kartläggning, baserad på egenrapportering från 257 kommuner, hade av eleverna utländsk bakgrund /11. Motsvarande andel för /11 var . I 30 kommuner hade av eleverna i grundsärskolan utländsk bakgrund. 92 Skolinspektionen (2011), Mottagandet i särskolan under lupp Granskning av handläggning, utredning och information i 58 kommuner (40-2011:348). Andelen elever inskrivna i grundsärskolan har fortsatt att minska /12 var 10 900 elever inskrivna i grundsärskolan. Detta motsvarade av alla elever i de obligatoriska skolformerna. Andelen minskade jämfört med föregående läsår. Före omfattade särskolans målgrupp personer med autism eller autismliknande tillstånd, men fr.o.m. /12 tillhör sådana personer grundsärskolans målgrupp endast om de också har en utvecklingsstörning. Den ändrade personkretsen torde dock inte vara hela förklaringen till att andelen elever inskrivna i grundsärskolan minskat, eftersom denna andel succesivt minskat /07 när den uppgick till . Flest integrerade elever i glesbygdskommuner Inom grundsärskolan finns träningsskolan som en särskild inriktning. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig undervisningen i grundsärskolan. Elever i grundsärskolan kan också få sin utbildning som integrerade elever i . Av samtliga elever i grundsärskolan /12 gick i träningsskolan, vilket var högre än föregående läsår. Andelen som undervisades integrerat i uppgick till , en ökning jämfört med föregående år. Andelen integrerade elever varierade mellan kommuner. Lägst andel fanns i kommungruppen större städer () och högst i kommungruppen glesbygdskommuner (). Av eleverna var pojkar, en andel som var oförändrad jämfört med /11. Kostnaden för grundsärskolan uppgick till , vilket var en minskning med i fasta priser jämfört med . Kostnaden per elev ökade dock med till , exklusive kostnader för skolskjuts. Kostnaden per elev för undervisning uppgick till . Antalet lärare i grundsärskolor med huvudman uppgick till 2 567 (omräknat till heltidstjänster) /12. var 150 lärare anställda. Antalet lärare per hundra elever uppgick i genomsnitt till 28,7 i kommunala skolor och till 32,2 i fristående skolor. Jämfört med föregående år har skillnaden i lärartäthet mellan kommunala och fristående huvudmän minskat. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen i kommunala skolor pedagogisk högskoleexamen och specialpedagogisk Skr. 2011/12:102 högskoleexamen. Fritidshemmet ska komplettera skolan genom att stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Varje kommun ska erbjuda fritidshem t.o.m. vårterminen det år då eleven fyller . Från och med höstterminen det år då eleven fyller får öppen fritidsverksamhet erbjudas i stället för fritidshem. För fritidshemmet gäller en ny läroplan: läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11). För fritidshemmet gäller den del av läroplanen som anger skolans värdegrund och uppdrag samt i tillämpliga delar den del som anger övergripande mål och riktlinjer för verksamheten. Större grupper men högre personaltäthet har elevgruppernas storlek i fritidshemmen i genomsnitt ökat med . Antalet inskrivna elever per avdelning ökade , från 38,1 till 38,8. Personaltätheten ökade dock i och med att antalet elever per årsarbetare minskade från 21,5 till 20,4. Antalet elever per årsarbetare varierade mycket mellan kommuner och kommungrupper. Kommungruppen större städer hade lägst personaltäthet, men också hög andel inskrivna elever i åldern . I kommungruppen storstäder var personaltätheten högst. Små förändringar av andelen inskrivna barn Andelen barn i åldern som var inskrivna i fritidshem 2011 var , vilket var en ökning jämfört med . har denna andel ökat med . I åldern var andelen inskrivna barn , en ökning jämfört med . I kommungrupperna storstäder, förortskommuner till storstäderna och större städer var det betydligt vanligare att barn i åldern var inskrivna i fritidshem än i kommungrupperna glesbygdskommuner, kommuner i glesbefolkad region och varuproducerande kommuner. Kommungruppen storstäder hade dock den lägsta andelen inskrivna barn i åldern (10,), vilket delvis kan förklaras av förekomsten av öppen fritidsverksamhet i dessa kommuner. Diagram 5.7 Andel barn inskrivna i fritidshem och antal barn per Antal inskrivna barn per årsarbetare Andel barn i fritidshem Förortskommuner till större städer Turism- och besöksnäringskommuner Varuproducerande kommuner Kommuner i tätbefolkad region i Ökade totala kostnader på grund av fler barn Den totala kostnaden för fritidshemmen 2010 var , vilket innebar en ökning med i fasta priser jämfört med . Antalet barn ökade vilket innebar att kostnaden per barn mätt i fasta priser minskade med . I löpande priser var kostnaden per barn oförändrad jämfört med . Personalkostnaden utgjorde av den totala kostnaden. Föräldrars avgifter finansierade i genomsnitt av kostnaderna. Fler årsarbetskrafter men minskad andel personal med pedagogisk högskoleexamen fanns det ca 19 400 årsarbetskrafter i fritidshem. Jämfört med ökade antalet med 1 800 årsarbetskrafter, vilket motsvarade . Av de anställda i fritidshem hade omräknat till årsarbetskrafter en högskoleutbildning med pedagogisk inriktning 2011. Den vanligaste examen var fritidspedagogexamen. Andelen med pedagogisk högskoleexamen sjönk jämfört med då andelen var . Alla ungdomar ska enligt skollagen ha lika tillgång till utbildning, som ska vara likvärdig varhelst den anordnas i landet. Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. infördes den reformerade gymnasieskolan.93 Följande beskrivning avser vad som gäller i den nya gymnasieskolan. Det kommer till och med att finnas elever i gymnasieskolan som läser enligt de äldre bestämmelserna. Gymnasieskolan ska enligt skollagen ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Gymnasieskolans huvuduppgift är enligt den nya läroplanen för gymnasieskolan att förmedla kunskaper och skapa förutsättningar för att eleverna ska tillägna sig och utveckla kunskaper. Utbildningen ska främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor, som aktivt deltar i och utvecklar yrkes- och samhällslivet, och ska bidra till elevernas allsidiga utveckling. Undervisningen ska anpassas till varje elevs förutsättningar och behov. Elever på yrkesprogram ska ges möjlighet att uppnå kraven för en yrkesexamen som innebär att eleven har uppnått en av branschen godtagbar nivå av yrkeskunnande för att vara väl förberedd för yrkeslivet. Elever på högskoleförberedande program ska ges möjlighet att uppnå kraven för en högskoleförberedande examen som innebär att eleven har tillräckliga kunskaper för att vara väl förberedd för högskolestudier. För elever som avslutat ett introduktionsprogram är målsättningen att de ska ha en plan för och tillräckliga kunskaper för fortsatt utbildning eller att de uppnår en förberedelse för etablering på arbetsmarknaden. Samtliga nationella program i den nya gymnasieskolan har fastställda examensmål. För varje ämne i gymnasieskolan finns en ämnesplan, som kompletterar läroplanen. I ämnesplanen anges syftet för undervisningen i ämnet samt centralt innehåll och kunskapskrav för betygsstegen A, C och E i varje ingående kurs. Några nationellt fastställda indikatorer för att mäta måluppfyllelsen i gymnasieskolan fanns inte , men en bedömning av måluppfyllelse omfattar rimligen följande områden: Tillgänglighet: Erbjuds eleverna ett allsidigt urval av program? Kunskaper och färdigheter: Uppnår eleverna avsedda kunskaper, dvs. är eleverna förberedda för kommande yrkesverksamhet 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8. respektive för fortsatta studier efter avslutad utbildning? I vilken Skr. 2011/12:102 utsträckning och hur snabbt övergår eleverna till yrkesverksamhet respektive högre studier? Måluppfyllelsen beskrivs utifrån dessa frågeställningar. Antalet kommuner utan gymnasieskola har ökat Utbudet av gymnasieutbildning har ökat , liksom elevernas rörlighet över kommungränserna, men trenden verkar ha brutits. Av landets 290 kommuner var det 12 kommuner som saknade gymnasieskola belägen i kommunen och som inte ingick i något gymnasieförbund. Det är en fler än föregående år. I 142 kommuner var utbudet begränsat till en enda gymnasieskola belägen i hemkommunen. I fem av dessa kommuner var det fråga om en fristående skola. /12 var det 28 kommuner som endast erbjöd introduktionsprogram för elever i årskurs 1, medan 20 kommuner endast erbjöd individuella program i årskurs 2 och 3. /11 erbjöd 37 kommuner endast individuella program, /07 var det 36 kommuner. Ökad rörlighet över kommungränsen Andelen elever i fristående gymnasieskolor ökade från mellan läsåren 2010/11 och 2011/12, vilket innebär att andelen har ökat . minskade andelen elever i den egna hemkommunens skolor från . Mellan kommungrupperna fanns stora skillnader i hur stor andel av hemkommunens elever som gick i fristående skolor. I kommungruppen storstäder gick av eleverna i fristående skolor. Motsvarande andel i glesbygdskommunerna var och i kommuner i glesbefolkad region . Rörligheten över kommungränserna var fortsatt stor. Andelen elever som gick i en gymnasieskola belägen i en annan kommun än hemkommunen ökade från 2010/2011/12, av vilka drygt en tredjedel gick i en fristående skola. Enligt varierar utbudet av gymnasieutbildningar och gymnasieskolors konkurrenssituation runt om i landet. Det har inneburit en framväxt av kommunala och lokala skolmarknader. Antalet lokala skolmarknader har dock minskat och därmed vidgats geografiskt. I många kommuner har utpendlingen ökat och riktats mot större städer i andra kommuner, men har många av de kommuner som tappat elever på detta sätt fått en ökad inpendling från andra kommuner.94 94 (2011), Skolmarknadens geografi Om gymnasieelevers pendling på lokala och regionala skolmarknader, en fördjupning. Färre antogs till sitt förstahandsval Av alla elever som sökte till gymnasieskolans årskurs 1 /12 sökte till högskoleförberedande program i första hand (61 procent av kvinnorna och av männen) medan sökte till yrkesprogram (av kvinnorna och av männen). Av dem antogs till sitt förstahandsval. Det är en minskning jämfört med föregående läsår då av de sökande togs in på sitt första handsval.95 Det är stora skillnader mellan kommuner i vilken mån elever antogs till sitt förstahandsval, från av de sökande i den kommunen med minst andel antagna till i den med störst andel 2011/12. Totalt fanns av alla elever som slutade som inte gick till gymnasieskolan varierar över landet. kommun var andelen , medan alla elever övergick direkt till gymnasieskolan i var sjunde kommun (42 kommuner). kommungruppsnivå var andelen störst i storstäder och i kommuner i glesbefolkad region (2,) och lägst i kommungruppen varuproducerande kommuner (1,). Betygsnivån i gymnasieskolan stabil Utbildningen i gymnasieskolan pågår normalt . långt ifrån alla elever som klarar studierna . började i gymnasieskolan hade endast fått slutbetyg , dvs. Enligt beror det ofta på att elever bytt program , vilket förlänger studietiden med ett och ibland . Målgruppen för gymnasieskolan är ungdomar i Av alla som fyllde 2011 hade fått slutbetyg från gymnasieskolan senast . Det är en ökning jämfört med året innan, efter att andelen varit oförändrad de fem föregående åren. På kommunnivå är det dock stora skillnader i andelen 20-åringar med slutbetyg, då andelen var under 60 procent i var tionde kommun och i lika många På kommungruppsnivå var andelen störst i förortskommuner till storstäderna och minst i glesbygdskommuner. Den genomsnittliga betygspoängen, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens slutbetyg, var 14,1 av maximalt 20 poäng för samtliga elever som fick slutbetyg /11 På kommunnivå varierade genomsnittspoängen mellan 9,0 och 16,9, vilket innebar att spridningen ökat jämfört med föregående år. variationen mellan kommuner är att de har olika programutbud och att den genomsnittliga betygsnivån skiljer sig mellan olika program. Det fanns också könsskillnader i betygsresultaten. genomsnittspoängen för kvinnor 14,8 poäng och för män 13,3 poäng, i Kvinnor med svensk bakgrund 95 Statistiken /11 omfattade endast kommunala skolor, medan den från och med 2011/12 omfattar ansökningar till utbildningar hos samtliga huvudmän. hade i genomsnitt 14,9 poäng medan kvinnor med utländsk bakgrund Skr. 2011/12:102 hade 13,9 poäng. Motsvarande för män var 13,4 respektive 12,7 poäng. Stödbehovet i gymnasieskolan var stort mot bakgrund av att en stor andel av eleverna inte klarade att nå godkända betyg eller avbröt sina studier.