prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — Som en uppföljning till träffades stats- och regeringscheferna på nytt för ett kortare informellt möte . Vid mötet fortsatte diskussionen om hur förutsättningar kan skapas för finansiell stabilitet i EU. I ett uttalande ställde sig , med smärre förändringar, bakom den gemensamma överenskommelsen om en förstärkning av det europeiska banksystemet som finansministrarna förhandlat fram. framhöll att överenskommelsen utgjorde en del i ett större paket av åtgärder som stats- och regeringscheferna inom eurozonen skulle diskutera vid sin efterföljande middag . Europeiska rådets möte präglades av hanteringen av den ekonomiska krisen och hur budgetdisciplinen i eurozonen ytterligare kunde förstärkas för att stödja en återgång till sunda statsfinanser och öka trovärdigheten för ländernas reformavsikter samt hur den s.k. finansiella brandväggen kunde förbättras. Utöver de ekonomiska frågorna stod också energifrågor på dagordningen där stats- och regeringscheferna följde upp framstegen sedan toppmötet . Även frågor med bäring på behandlades. Ett viktigt underlag för diskussionerna om förstärkt ekonomisk styrning och konvergens i eurozonen var den interimsrapport som Europeiska rådets ordförande vid stats- och regeringschefernas möte fått i uppgift att utarbeta. Trots långa förhandlingar kunde inte enighet nås om att inleda en process i syfte att genom att ändra fördraget förbättra budgetdisciplinen och fördjupa den ekonomiska unionen. Eftersom inte kunde ställa sig bakom en fördragsändring blev resultatet att i ett separat uttalande från mötet banade väg för ett mellanstatligt avtal om förstärkt ekonomisk styrning som även icke-euroländer skulle inbjudas att ansluta sig till. Vidare överenskom att förstärka den s.k. finansiella brandväggen runt krisländerna genom att tidigarelägga ikraftträdandet av den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) till och låta den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) fortsätta vara i kraft till mitten av 2013. överenskom också att överväga utökade åtaganden gentemot internationella valutafonden (IMF) för att säkerställa att IMF har tillräckliga resurser. Även andra medlemsstater inbjöds att bidra med sådana bilaterala lån. följde upp utvecklingen på energiområdet sedan stats- och regeringschefernas möte . Behoven av snabba framsteg framhölls bl.a. när det gäller förslaget om energieffektivitet och strategin för minskade koldioxidutsläpp till 2050. noterade de framsteg som gjorts i arbetet med kärnsäkerhet inom EU. Från svensk sida var det glädjande att Europeiska rådets möte blev en positiv manifestation för utvidgningsprocessen genom att anslutningsfördrag undertecknades. Slutsatser antogs om att kandidat- landsstatus för ska beslutas under förutsättning att Kosovofrågan utvecklades positivt. Vidare överenskoms att erbjuda förhandlingsstart , om fortsatta framsteg kunde bekräftas i EU-närmandeprocessen. noterade det polska ordförandeskapets rapport om förhandlingarna om den fleråriga budgetramen. Slutsatser om antogs där oro uttrycktes över utbyggandet av det iranska kärntekniska programmet och att inte uppfyllt sina internationella åtaganden. Arbetet med att utöka och bredda sanktionerna välkomnades som vikten av att behålla det diplomatiska spåret framhölls. bekräftade EU:s långsiktiga engagemang för utveckling och välkomnade resultatet av den internationella som hölls i . utryckte också sin oro för utvecklingen i . DEL 2 HORISONTELLA FRÅGOR UNDER Lissabonfördraget antogs för att EU:s institutioner ska kunna fungera effektivare och att öppenheten och den demokratiska kontrollen ska öka. Fördragets genomförande utmärks bl.a. av diskussionen om systemet med delegerad befogenhet eller kommitté- förfarandesystemet ska tillämpas i EU-lagstiftningen. Regeringen förespråkar en rättslig korrekt tillämpning av de instrument som fördragen erbjuder. Regeringen framhåller betydelsen av medborgarinitiativet ett nytt verktyg som kan stärka demokratin inom EU. har gett sitt fulla stöd till den höga representanten i uppbyggnaden av den nya utrikestjänsten EEAS. Det är angeläget att fortsatt lyfta fram vikten av ökad samordning mellan institutionerna och verka för bättre samstämmighet mellan olika politikområden. 3.1Kommittéförfarande och delegerade akter Efter att förhandlingen om kommittéförfarandeförordningen avslutades kom EU:s medlemsstater och kommissionen överens om en arbetsordning för den nyinrättade omprövningskommittén. Denna instans har sammankallats . Utöver kommittéförfarandeförordningen har systemet med de s.k. delegerade akterna som infördes genom Lissabonfördraget tillämpats i större utsträckning i förhandlingar om direktiv och förordningar. Den gemensamma överenskommelse mellan rådet, kommissionen och som slutförhandlades kunde även antas av ordförandekonferens. Den innehåller allmänt hållna riktlinjer för hur de tre institutionerna ska samarbeta för att på ett effektivt sätt tillämpa systemet med delegerade akter. Bland annat anger den att kommissionen på att transparent sätt ska meddela och rådet de delegerade akter den avser anta. Skiljelinjen mellan när kommittéförfarandeförordningen ska tillämpas och när systemet med delegerade akter ska tillämpas är fortfarande oklar. Denna oklarhet har orsakat en del utdragna förhandlingar mellan institutionerna . har i ett flertal förhandlingar förordat att systemet med delegerade akter ska tillämpas. Detta system ger liksom rådet, oberoende av varandra, möjlighet att invända mot att en akt antagen av kommissionen träder i kraft (inom en specifik tidsfrist). Eftersom endast har ett begränsat inflytande inom ramen för kommittéförfarandeförordningen så ligger det i denna Skr. 2011/12:105 institutions intresse att systemet med delegerade akter tillämpas. I ett antal förhandlingar har inte någon lösning nåtts beträffande tillämpning av det ena eller det andra systemet. I dessa fall har speciallösningar konstruerats som ligger utanför rättsliga ram. Regeringen har förespråkat att de instrument som fördragen erbjuder tillämpas. Att väcka ett medborgarinitiativ är en ny möjlighet för EU-medborgare att begära att kommissionen ska lägga fram ett förslag i deras intresse. Medborgarinitiativet ska ses som ett verktyg för stärkt demokrati och medborgarinflytande. Initiativ ska stödjas av minst en miljon unionsmedborgare från minst en fjärdedel av medlemsstaterna. I krävs minst 15 000 underskrifter. Minimiåldern för den som vill underteckna ett initiativ är den ålder som ger rösträtt i valen till , i är det . Förordningen om medborgarinitiativet antogs av rådet och är i alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. har arbetet med genomförandet av förordningen om medborgarinitiativet inletts. En balans mellan tillgänglighet och säkerhet var resultatet när medlemsstaterna behandlade de tekniska specifikationerna för system för insamling av stödförklaringar via internet. föreslog konkreta justeringar av de tekniska föreskrifterna och verkade för mer strikta tekniska krav. En tillämpningsförordning antogs av kommissionen . har regeringen fortsatt att verka för att medborgarinitiativet utformas på ett sådant sätt att det kan användas i praktiken. Regeringen har verkat för att balansen i förordningen och i tillämpningsförordningen är god när det gäller att utforma ett användarvänligt system för medborgarinitiativ som har ett tillfredsställande kontrollförfarande. Förordningen träder i kraft . , och därefter , ska kommissionen överlämna en rapport om tillämpningen av förordningen till och rådet. fördes personal från rådssekretariatet och kommissionen formellt över till den europeiska utrikestjänsten (EEAS) vilket innebar att EU:s höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik på allvar kunde ta itu med att bygga upp den nya organisationen. Huvuduppgifterna har varit att bemanna, organisera och hitta arbetsformer för att få EEAS att fungera på det sätt som avses i Lissabonfördraget. lade EEAS fram sin första egna förvaltningsbudget där man bland annat avsatte medel för att inrätta nya tjänster samt bygga upp och förstärka EU:s delegationer i tredjeland (tidigare EU- Skr. 2011/12:105 kommissionens representationskontor). Målet är att utrikestjänsten ska vara fullt utbyggd , och att diplomater från medlemsstaternas utrikesförvaltningar då ska representera minst en tredjedel av all EEAS personal på chefs- och handläggarnivå. Rekrytering har pågått och på vissa tjänstekategorier är målet om en tredjedel uppnått men ännu inte när det gäller det totala antalet handläggartjänster i EEAS. En informell dialog mellan företrädare för och medlemsstaterna, med möten såväl på tjänstemannasom politisk nivå, har ägt rum . Syftet har varit att diskutera hur samarbetet ska kunna förstärkas, särskilt mellan EU-delegationerna och medlemsstaternas ambassader i länder utanför EU. En fråga som diskuterats har varit hur EU ska företrädas och samordna sig vid internationella organisationer, och hur EU-uttalanden i organisationerna ska utformas. Sistnämnda fråga väcktes av en medlemsstat och diskussioner i Coreper resulterade i en kompromiss. lade den höga representanten, i enlighet med rådsbeslutet om inrättandet av EEAS fram en rapport om tillsättningen av tjänster och arbetet med att bygga upp den nya organisationen . har gett sitt fulla stöd till den höga representanten i uppbyggnaden av EEAS. Det är angeläget att fortsatt lyfta fram vikten av ökad samordning mellan institutionerna och att verka för bättre samstämmighet mellan olika politikområden. Detta gäller både mellan de olika utrikespolitiska instrumenten (utrikes- och säkerhetspolitik, handel, utvecklingspolitiken) och mellan den breda utrikespolitiken och de interna politikområden som har externa dimensioner. 4 2020 och den europeiska terminen EU:s gemensamma strategi för smart och hållbar tillväxt för alla 2020 syftar till stärkt ekonomisk politisk samordning och strukturella reformer. Det är viktiga förutsättningar för att ska komma stärkt ut ur de senaste årens ekonomiska turbulens och lägga grunden för långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd. Regeringen har aktivt verkat för ett ambitiöst genomförande av den första europeiska terminen (en process som ska få till stånd en samordning av den ekonomiska politiken) och 2020-strategin för att säkra ekonomisk samordning och främja långsiktig tillväxt, stärkt konkurrenskraft och hållbar ekonomisk återhämtning. 4.1En ny strategi för hållbar tillväxt och sysselsättning 2020 2020-strategin är EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Strategin antogs av EU:s stats- och regeringschefer och ersätter den tidigare så kallade Lissabonstrategin. därmed EU:s nya gemensamma ramverk för att skapa långsiktigt hållbar Skr. 2011/12:105 tillväxt, fler jobb och ökad välfärd i hela unionen. EU-nivå och i medlemsstaterna ska bidra till att skapa smart och hållbar tillväxt för alla i enlighet med strategins riktlinjer och målsättningar. 4.1.1Den första europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning påbörjades den första europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning i syfte att driva på ett effektivt genomförande av 2020-strategin i samklang med arbetet inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten (se avsnitt 13.2). Terminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till prioriteringarna för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU för . Vid Europeiska rådets möte godkändes dessa prioriteringar av stats- och regeringscheferna som vägledning inför medlemsstaternas årliga rapportering inom ramen för 2020-strategin (nationella reformprogram) och stabilitets- och tillväxtpakten (stabilitets- och konvergensprogram). Efter att samtliga medlemsstater skickat in sina nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram analyserade kommissionen de nationella reformprogrammen och stabilitets- och konvergensprogrammen gemensamt med hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förutsättningar. Resultatet av analysen presenterades i form av ett meddelande och förslag till landspecifika rekommendationer till samtliga 27 medlemsstater samt till som helhet. Rekommendationerna identifierade de huvudsakliga utmaningar som kommissionens ansåg att medlemsstaterna bör prioritera för att leva upp till målsättningarna i 2020-startegin och stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionens förslag till landspecifika rekommendationer behandlades vid två rådsmöten. Vid Europeiska rådets möte avslutade stats- och regeringschefer den första europeiska terminen genom att på ett övergripande plan diskutera och anta slutsatser om medlemsstaternas åtaganden inom ramen för (nationella reformprogram) och stabilitet och tillväxtpakten (stabilitets- och konvergensprogram). Stats- och regeringscheferna ställde sig även bakom rådets förslag till rekommendationer som därefter antogs formellt av rådet i syfte att vägas in i de nationella budgetprocesserna . Regeringen överlämnade faktapromemoria 2010/2011:FPM70 om kommissionens tillväxtrapport och om kommissionens meddelande om avslutningen av den första europeiska terminen. Samråd ägde med rum med inför behandlingen av tillväxtrapporten vid två rådsmöten samt inför antagandet av de landspecifika rekommendationerna. I enlighet med den europeiska terminen ska medlemsstaterna skicka in nationella reformprogram till kommissionen som redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. Redogörelsen ska utgå ifrån strategins tio integrerade riktlinjer. nationella reformprogram 2011 skickades in och redogör för regeringens förslag till åtgärder i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition. fick del av reformprogrammet och informationstillfälle ägde rum i finansutskottet i . I ett första avsnitt redogörs för regeringens övergripande mål för den ekonomiska politiken och dess inriktning på kort och medellång sikt. I ett andra avsnitt redogörs för ekonomiska reformer inom följande fyra prioriterade huvudområden: -Ökad sysselsättning och minskat utanförskap -Ett innovativt och dynamiskt näringsliv med nya och växande företag -Förbättrad miljö och klimat för en uthållig tillväxt Reformprogrammet innehåller även de slutliga nationella målen som redovisades ekonomiska vårproposition. 4.2.1Sveriges nationella mål inom ramen för 2020 strategin nationella mål för genomförandet av 2020-strategin redovisades ekonomiska vårproposition. Målen är beräknade utifrån den beslutade politiken, inklusive de åtgärder som aviserades i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition. Utgångspunkten för regeringen är att de nationella målen ska vara ambitiösa men realistiska och förenliga med en uthållig tillväxt och sunda offentliga finanser. nationella mål är: -Eftersträva en höjning av sysselsättningsgraden till väl för kvinnor och män i åldrarna 2020. Höjningen ska främst ske i grupper med en svag förankring på arbetsmarknaden, som unga och utrikes födda, och genom att motverka långa tider utan arbete. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män ska minska genom en ökning av kvinnors sysselsättningsgrad. -Öka den sociala delaktigheten genom att minska andelen som är utanför arbetskraften (utom heltidsstuderande), långtidsarbetslösa eller långtidssjukskrivna till väl 2020. -Andelen 18 till 24-åringar som inte avslutat gymnasiestudier och som inte studerar ska vara 2020 och att andelen 30 till 34-åringar som har minst en tvåårig eftergymnasial utbildning ska uppgå till 2020. -Offentliga och privata investeringarna i Forskning och utveckling ska uppgå till av BNP . - På klimat- och energiområdet är mål redan fastställda sedan Skr. 2011/12:105 tidigare. har åtagit sig att minska utsläppen av växthusgaser 2020 jämfört med . nationella klimatmål är att våra utsläpp bör vara lägre 2020 än utsläppen . Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter inom EU. har också åtagit sig att andelen förnybar energi ska öka till 2020. Det nationella målet är satt till av den totala energianvändningen 2020. har dessutom beslutat om ett mål för energieffektivitet, uttryckt som en minskad energiintensitet till 2020 jämfört med . Inom ramen för den första europeiska terminen antog rådet tre landspecifika rekommendationer för om genomförandet av 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten: -föra en finanspolitik som säkerställer att det medelfristiga målet fortfarande uppfylls -vidta förebyggande åtgärder för att hantera de makroekonomiska riskerna med stigande huspriser och hushållens ökande skuldsättning. En bred uppsättning åtgärder kan övervägas, exempelvis översyn av bolånesystemet, inklusive kapitaltäckningskrav på banker, hyresreglering, fastighetsbeskattning och byggnadslov samt -övervaka och förbättra deltagandet på arbetsmarknaden bland unga och andra svaga grupper. I budgetpropositionen redogörs för de åtgärder som regeringen vidtar för att svara upp mot rekommendationerna inom ramen för den första europeiska terminen. Regeringen ser de landspecifika rekommendationerna som en viktig del av den europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning och för ett ambitiöst genomförande av 2020-strategin samt stabilitets- och tillväxtpakten. Regeringen har verkat aktivt för ett skyndsamt genomförande av tillväxtfrämjande åtgärder på såväl EU-nivå som i medlemsstaterna. Regeringen överlämnande faktapromemoria 2010/11:FPM137 om kommissionens meddelande som avslutade den europeiska terminen 2011. presenterade kommissionen sin årliga tillväxtrapport . Rapporten anger förslag till övergripande prioriteringar för den europeiska terminen 2012 och kommer att ligga till grund för diskussionen vid . Kommissionen understryker vikten av att genomföra redan beslutade prioriteringar och åtgärder samt redovisar förslag till åtgärder inom följande fem prioriterade områden: driva differentierad, tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolider- Skr. 2.Utlåningen ska återgå till normala nivåer 3.Främja tillväxt och konkurrenskraft 4.Bekämpa arbetslösheten och de sociala konsekvenserna av krisen 5.Modernisera den offentliga förvaltningen Regeringen välkomnar kommissionens årliga tillväxtrapport i stort och stödjer de övergripande budskapen om vikten av att genomföra vad som redan överenskommits inom ramen för den första europeiska terminen och det nya lagstiftningspaketet för ekonomisk styrning. Regeringen kan på ett övergripande plan ställa sig bakom de fem föreslagna prioriteringarna europeiska termin. Det är välkommet med kraftfulla budskap om fortsatt budgetkonsolidering, arbetsmarknadsreformer inriktade på unga och förhindrande av utslagning från arbetsmarknaden, välfungerande sociala trygghetssystem samt skyndsamt genomförande av tillväxtfrämjande åtgärder med fokus på etablerandet av en digital inre marknad, fullbordandet av en inre marknad för tjänster samt öppen handel och konkurrensneutralitet. Regeringen har informerat i faktapromemoria 2011/12:FPM6. 4.4Europa 2020-strategin vid Europeiska rådets möten 2020strategin har behandlats vid samtliga möten med . har verkat aktivt för starka politiska budskap om ett ambitiöst genomförande av den första europeiska terminen och 2020-strategin för att säkra ekonomisk samordning och främja långsiktig tillväxt, stärkt konkurrenskraft och hållbar ekonomisk återhämtning. Inför såväl Europeiska rådets möte som skickade statsministern ett brev tillsammans med statsministrar i andra medlemsstater till Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande för att lyfta fram vikten av att påskynda särskilt viktiga åtgärder för att främja tillväxt och konkurrenskraft. för är ett viktigt instrument för att möta gemensamma utmaningar i . Kommissionens framstegsrapport lyfter fram en rad viktiga resultat, som mervärdet med ett regionalt sektorsöverskridande ramverk. Samma rapport pekar även på områden där det finns utrymme för förbättringar. Med stöd av kommissionens rapport inleddes en översyn av strategin genom Allmänna rådets slutsatser . Kommissionens framstegsrapport om genomförandet av för Arbetet med för har pågått den antogs . Strategin har visat sig vara ett viktigt instrument för att möta gemensamma utmaningar i regionen. presenterade kommissionen en framstegsrapport om genomförandet av EU-strategin för om de hittillsvarande lärdomarna från arbetet med strategin (se faktapromemoria 2011/12:FPM1). Kommissionens rapport lyfter fram en rad viktiga resultat, som mervärdet med ett regionalt sektorsöverskridande ramverk. Kommissionen pekar även på områden där det finns utrymme för förbättringar. Exempelvis rekommenderas ett mer målstyrt och fokuserat arbete och en förbättrad samordning och samverkan av tillgängliga fonder och stödprogram för genomförandet av strategin. Regeringsbeslut och ett nationellt myndighetsnätverk Genomförandet av strategin kräver också ett tydligt nationellt ansvar. gav regeringen därför 36 myndigheter och samtliga 21 länsstyrelser i uppdrag att rapportera om och att aktivt medverka i genomförandet av för . Även en rad regionförbund bidrar aktivt i detta arbete på frivillig basis. Genom regeringens beslut inrättades också ett myndighetsnätverk för det nationella genomförande av strategin. Årligt forum, i , Det årliga forumet för för arrangerades med . Årets forum kännetecknades därmed av en hög andel näringslivsföreträdare, vilket var en av ambitionerna bakom samarrangemanget. Årets debatter kretsade till stor del kring aktuella frågor om att stärka regionen och arbetet med strategin i såväl utformning som genomförande. Det fanns en stor samstämmighet kring behoven av att tydliggöra det politiska engagemanget och behoven av att ha en dialog om strategin på ett enhetligt och lyfte bl.a. fram behovet av att öka integrationen i Skr. 2011/12:105 och att stärka konkurrenskraften genom en grönare antog Allmänna rådet slutsatser om en översyn av för . Rådets slutsatser bygger på de rekommendationer som kommissionen presenterade i sin framstegsrapport. Översynen kommer att slutföras under det danska ordförandeskapet i rådet . Regeringen har varit pådrivande i detta arbete. Regeringen anser att för utgör ett viktigt instrument för gränsöverskridande och tvärsektoriellt samarbete för att förbättra miljön samt att stärka integrationen och välståndet i . Inför översynen har därför presenterat ett förslag i form av tre övergripande mål på strateginivå: förbättrad havsmiljö, förbättrad sammanlänkning och ökat välstånd. De övergripande målen ska underbyggas av tydliga resultatmål och utgöra grunden för en tydligare fokusering och resultatinriktning i arbetet med strategin samt understödja det kommunikativa budskapet. Förslaget har fått starkt stöd bland övriga medlemsstater och kommissionen. höll regeringen en hearing om strategin. Syftet var att inhämta nationella synpunkter om arbetet med strategin och synpunkter inför den kommande översynen. Slutsatser om antagandet av för Donauregionen antogs av Allmänna rådet . för Donauregionen är den första makroregionala strategi som följer efter antagandet av för . Strategin för Donauregionen följer i stort sett samma uppbyggnad som dess föregångare. De berörda EU-länderna är , , , , , , och . Till skillnad från för har emellertid också några icke EU-länder deltagit i framtagandet av strategin. Dessa är Bosnien och , , , , och . Donaustrategin syftar till att knyta samman Donauregionen (främst transport, energi, ITS), att stärka miljöskyddet och skyddet mot naturkatastrofer (i synnerhet översvämningar), öka välståndet samt att stärka skyddet mot organiserad brottslighet, korruption och andra socioekonomiska utmaningar som präglar regionen. När för Donauregionen antogs av Allmänna rådet, fastslogs att en allmän översyn av EU:s samtliga makroregionala strategier skulle ske till 2013. EU:s fleråriga budgetram 20142020 Budgetramen för 20142020 ska rymma gemensamt fastställda prioriteringar för EU-samarbetet och insatserna ska styras av principerna om europeiskt mervärde.