prop · GZ03167 · 2012-07-05 00:00:00 — Denna bedömning uppgraderas därmed (i jämförelse med 2008-2010) till att regeringen har kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. Samverkan mellan olika politikområden och aktörer inklusive Sida har ytterligare stärkts. Till exempel har en särskild referensgrupp för yttrandefrihet och mänskliga rättigheter på internet etableras inom . Därför uppgraderas denna bedömning (i jämförelse med 2010) till att regeringen har kommit långt när det gäller samordning och samverkan. God kunskap finns om utvecklingsaspekter av yttrandefrihet men man kan komma längre, varför regeringen gör bedömningen att man fortfarande kommit relativt långt när det gäller kunskap och analys. Arbete framåt: Frihet på nätet och yttrandefrihet är fortsatt en viktig framtidsfråga som berör flera politikområden. Framtida knäckfrågor och viktiga EU-processer att arbeta vidare med är ett mer effektivt genomförande av EU:s rådsslutsatser om demokratistöd i EUs yttre förbindelser. Det är också viktigt att yttrandefrihet och mänskliga rättigheter blir en del i de strategier som diskuteras inom EU på cyberområdet. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Mål: Bättre sexuell och reproduktiv hälsa och främjande av därtill hörande rättigheter för människor i utvecklingsländer Regeringens bedömning är att arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) fortsatt är centralt för att rädda liv, förbättra människors hälsa och bekämpa förtryck. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Regeringens tydliga ställningstagande och genomförandet av olika satsningar och aktiviteter både i den svenska debatten och i internationella sammanhang visar på att regeringen fortfarande har kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. Regeringen har god samverkan inom i frågorna samt samarbetar med myndigheter, civilsamhällesorganisationer och näringslivet. Detta tyder på att regering fortsatt kommit långt när det gäller samordning och samverkan. Regeringen har även fortsatt kommit långt när det gäller kunskap och analys om SRHR-frågor. Exempel är bättre kunskap och analys om vikten av adekvat tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice, inklusive för mödrahälsa, och förnyade strategier för främjandet av dessa i internationella sammanhang. Motståndet i internationella sammanhang till bl.a. barns och ungdomars SRHR, tillgång till sexualundervisning och till preventivmedel, hbt- personers rättigheter och kvinnors tillgång till säkra aborter blir allt hårdare. Ett material till stöd för dialoger om SRHR som färdigställdes i samarbete med och Sida används i bl.a. kompetensutvecklingsinsatser på runt om i världen. Arbete framåt: Framtida knäckfrågor inom fokusområdet är fortsatt tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice inte minst för kvinnors och flickors överlevnad och hälsa och inklusive för bättre mödrahälsa. En huvudfråga gäller brett arbete för att minska tonårsgraviditeter. Viktiga EU-processer att arbeta vidare med är förhandlingar om EU:s position och rådsslutsatser inför Rio+20 konferensen om hållbar utveckling samt EU:s arbete med översynen av FN:s millenniemål inför överläggningar om målens utveckling . Organiserad brottslighet med fokus på människohandel Mål: Minskad organiserad brottslighet och människohandel genom förebyggande och brottsbekämpande insatser i ursprungs-, transit- och destinationsländer Regeringens bedömning är att bekämpning och förebyggande av organiserad brottslighet med fokus på människohandel fortsatt är centralt för att bekämpa förtryck när det gäller människors rätt och möjlighet att leva ett liv i frihet i utvecklingsländer och globalt. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: har () gjort en uppföljning och utvärdering av handlingsplanen för arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) och regeringen har beslutat om flera nya nationella uppdrag. På EU-nivå är regeringen fortsatt aktiv för att utveckla och stärka samarbetet mot människohandel i linje med Stockholmsprogrammet och det handlingsinriktade programmet rörande människohandel i EU:s yttre förbindelser Regeringen arbetar också aktivt med integrerade strategi mot människohandel presenteras , samt med uppföljningen av handlingsplanen för det globala arbetet mot människohandel antogs i FN 2010. Detta tyder på att regeringen fortsatt har kommit relativt långt när det gäller politikens utformning och utförande. Dock saknas en samlad politik för hanteringen av människohandel inom former av utnyttjande som arbetskraftsexploatering, tiggeri, fickstölder och annan brottslighet. När det gäller samverkansformer är dessa väl fungerande inom och med berörda myndigheter, civilsamhällesorganisationer och andra aktörer. () finns en särskild ambassadör för samordning av insatser mot människohandel. Ansvaret för organiseringen av arbetet inom i sin helhet bör dock förtydligas för att säkerställa ett samstämmigt och effektivt arbete. Regeringens bedömning är därmed att Skr. 2011/12:167 vissa brister finns när det gäller samordning och samverkan vilket är en nedgradering (). När det gäller kunskap och analys finns inom fortsatt god kunskap om kopplingarna mellan organiserad brottslighet, människohandel och utveckling vilket tyder på att regeringen fortsatt kommit långt. Arbete framåt: Framtida knäckfrågor inom fokusområdet är avsaknaden av en samlad politik för hanteringen av människohandel inom arbetskraftsexploatering, tiggeri, fickstölder och annan brottslighet, i likhet med den samlade politiken för bekämpning av prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Viktiga EU-processer att arbeta vidare med är genomförandet av integrerade strategi mot människohandel . Global utmaning: Ekonomiskt utanförskap Mål: Bättre fungerande finansiella marknader för sparande och investeringar i utvecklingsländer Regeringens bedömning är att fokusområdet finansiella marknader fortsatt är centralt för att bryta fattiga länder och människors ekonomiska utanförskap. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Regeringens arbete med att öka de internationella finansiella marknadernas stabilitet är avgörande även för utvecklingsländer. De mycket rörliga kapitalflöden, som till viss del har skapats till följd av den finansiella och ekonomiska krisen, skapar problem för utvecklingsländernas finansiella marknader. Regeringen arbetar bl.a. aktivt med en förstärkt övervakning av () på området och med stöd till de internationella finansiella institutionernas (IFI) vars insatser bidrar till att utveckla utvecklingsländernas finansiella marknader och till att minska finanskrisens effekter på marknaderna. fortsatt ha kommit relativt långt när det gäller politikens utformning och När det gäller de internationella finansiella institutionerna finns etablerade och välfungerande rutiner för beredning inom vilket gynnar utvecklingsperspektivets Dessa beredningsformer inkluderar även och vid behov andra myndigheter som Sida samt utlandsmyndigheterna. tyder på att regeringen fortfarande kommit relativt långt när det gäller samordning och samverkan. Det finns relativt god kunskap om utvecklingseffekterna av för fokusområdet relevanta politiska avvägningar och myndigheter involveras när det bedöms som relevant. Detta tyder på att regeringen fortsatt kommit relativt långt gällande kunskap och analys. Arbete framåt: Den offentligfinansiella utvecklingen inom EU är viktig för stabilitet på den globala finansmarknaden. Arbetet inom IMF är också prioriterat. En viktig fråga framåt är att tillgången till data så att en fördjupad global övervakning av de finansiella marknaderna kan ske som uppmärksammar risker och potentiella globala spridningseffekter. En annan viktig fråga är arbetet med att utveckla fattiga länders finansiella marknader så att de kan dra större nytta av de internationella finansiella marknaderna och minska sin sårbarhet vid rörlighet i kapitalflöden. Regeringen kommer att ytterligare stärka utvecklingsperspektivet inom arbetet med finansiella marknader, bl.a. när det gäller det internationella arbetet med olovlig kapitalflykt inklusive skatteflykt ur ett utvecklingsperspektiv. Mål: Öka utvecklingsländernas handel med jordbruksprodukter Regeringens bedömning är att utvecklingsländernas handel med jordbruksprodukter samt en mindre handelsstörande jordbrukspolitik fortsatt är en viktig faktor för att bryta fattiga länders och människors ekonomiska utanförskap. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Regeringen bedöms fortsatt ha kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. Regeringen verkar för breda, ambitiösa och utvecklingsvänliga frihandelsavtal som gynnar ett effektivt och generöst marknadstillträde för utvecklingsländer till EU:s marknad, en reformering av EU:s gemensamma fiskeripolitik med ett tydligt utvecklingsperspektiv samt för en fortsatt reformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik i vilken regeringen förespråkar budgetminskningar och ökad marknadsorientering till förmån bl.a. för utvecklingsländer. Regeringen arbetar även för att stödja utvecklingsländerna när det gäller fysiosanitära och sanitära krav, till exempel genom deltagande i de etablerade internationella standardiseringsorganen som till exempel internationella växtskyddskonventionen. finns väl etablerade beredningsgrupper för frågorna, liksom med externa aktörer. Regeringen verkar för att bättre tillvarata externa aktörers kunskaper och för att öka kunskapsutbytet mellan politikområden, vilket tyder på att regeringen kommit långt när det gäller samordning och samverkan vilket är en uppgradering (). och myndigheterna arbetar med väl underbyggda analyser om utvecklingseffekterna av handel med jordbruksprodukter. Kunskap och analys om effekter på olika samhällsgrupper behöver dock förbättras och regeringen har i dialog mellan olika politikområdena och med utvecklingsländer analyserat de så kallade EPA-avtalens effekter på människor som lever i fattigdom. Regeringen arbetar även med uppföljning av rekommendationerna från ett internationellt forskningsprojekt om vilka handelsrelaterade insatser och verktyg som har störst inverkan på fattiga människor vilket har resulterat i en rapport som publicerades . Regeringens bedömning är fortsatt att man kommit långt när det gäller kunskap och analys. Arbete framåt: Reformeringen av EU:s jordbruks- och fiskeripolitik är fortsatt centrala processer ur ett utvecklingsperspektiv, liksom handelsprocessser inom EU som preferenssystemet GSP och handels- och utvecklingsavtalen EPA. En annan viktig handelsfråga är fortsatt arbete med icke-tariffära handelshinder. På multilateral nivå är ett avlutande av Doha-rundan fortsatt centralt. Arbete med tryggad livsmedelsförsörjning, rörliga livsmedelspriser, växtgenetiska resurser, bioenergi och markanvändningsfrågor är också viktiga frågor. Inom skogsområdet har god kompetens och området är viktigt för samstämmighet för utveckling. Svensk handel och investeringar Mål: Ett förbättrat klimat för handel och investeringar i utvecklingsländer vilket gynnar såväl lokal näringslivsutveckling som svenska affärsintressen Regeringens bedömning är att det finns fortsatt stor potential i att stärka svensk handel och investeringars bidrag till att bryta fattiga länders och människors ekonomiska utanförskap. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Regeringen verkar för en politik som aktivt främjar fri handel, hållbart företagande, innovation och företagens sociala ansvar (Corporate Social Responsibility, CSR). Uppdrag och riktlinjer i de svenska exportorganens styrdokument utgör exempel på att regeringen har kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. Andra exempel är den strategi som har tagits fram för hur det svenska näringslivets kompetens och erfarenheter i ökad utsträckning kan göras tillgänglig för fattiga människor genom de internationella finansinstitutionerna, EU och FN, liksom arbete inom EU med uppföljning av rådsslutsatser om CSR-frågorna . Etablerad och fungerande samverkan finns inom som inkluderar näringslivet och externa aktörer vilket tyder på att regeringen har kommit långt när det gäller samordning och samverkan. Rådet för Näringsliv och Utveckling () är ett exempel på detta. Så kallade NU-samråd har även upprättats i ett antal samarbetsländer för att stärka samverkan lokalt. Referensgruppen för CSR (där företrädare för såväl industrin som arbetstagare deltar) är ett annat exempel på ett viktigt forum för dialog med det svenska näringslivet om dessa frågor. I arbetet för att främja svensk handel och investeringar kan kunskapen om, och integreringen av, ett tydligt utvecklingsperspektiv ytterligare stärkas vilket tyder på att regeringen kommit relativt långt när det gäller kunskap och analys. Arbete framåt: Inom exportfrämjandet blir det viktigt att bidra till att öka svenska företags intresse att handla med och investera i nya marknader som växer fram där fattigdomen minskar eller där behoven är 2011/12:167 stora av nya lösningar och produkter för fattiga människor. Uppföljning av exportfrämjandets arbete med ansvarsfullt företagande är också prioriterat. För statlig ägarpolitik så centralt att följa upp de statliga ägda bolagens uppdrag att fastställa och följa upp hållbarhetsmål för sin verksamhet. Global utmaning: Migrationsströmmar Cirkulär migration till och från och EU Mål: Öka de positiva effekterna för utvecklingsländer av cirkulär migration till och från och EU Regeringen bedömer att cirkulär migration till och från och EU är viktig för att ta tillvara migrationens potential för utveckling. bl.a. genom åtgärder för att underlätta cirkulär migration av arbetskraftsinvandrare, studenter och andra kategorier av migranter som de positiva utvecklingseffekterna av migration bäst kan främjas. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Migrationens utvecklingseffekter är inkluderade i målet för utgiftsområdet Migration i regeringens budget samt i reglerna för Regeringen arbetar även med uppföljning av åtgärder om migration och utveckling inom EU:s så kallade Tillsammans med betänkandet från parlamentariska utredningen om cirkulär migration och utveckling (Skr. 2011:28) utgör dessa exempel på att regeringen fortfarande har kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. etablerade nätverk i frågan mellan berörda aktörer. Men behov finns av tydligare vägledning från regeringen till berörda aktörer om utvecklingsperspektivet av migrationsfrågorna. att regeringen bedömer att vissa brister fortsatt finns när det gäller samordning och samverkan. Det slutbetänkande om cirkulär migration och utveckling som den parlamentariska kommittén lämnade 2011, tillsammans med rapportering om statistik över arbetskraftsinvandring är exempel på att regeringen fortfarande har kommit relativt långt när det gäller kunskap och analys. Arbete framåt: Genom att bättre ta tillvara utrikesföddas kunnande och kompetens kan de positiva utvecklingseffekterna av migration stärkas. Slutsatserna i den kommande rapporten från regeringens framtidskommission kan i detta avseende bli intressanta. knäckfrågor och viktiga EU-processer framåt inom fokusområdet är fortsatt policyutveckling på nationell och EU-nivå avseende cirkulär migration och utveckling. ordförandeskapet i det Globala forumet för migration och utveckling (GFMD), vars syfte är att främja en internationell dialog på området migration och utveckling. samstämmighet mellan migration och utveckling samt cirkulär migration Skr. 2011/12:167 lyftas fram. På det nationella planet bereds förslagen från den parlamentariska kommittén för cirkulär migration och utveckling inom . Remitteringar från till utvecklingsländer Mål: Verka för säkrare och billigare remitteringar från till utvecklingsländer samt öka utvecklingseffekterna av dessa Regeringen bedömer att remitteringar till utvecklingsländer fortsatt är en viktig del i arbetet med att ta tillvara utvecklingspotentialen i migration. Primärt inriktas detta fokusområde på att främja säkrare och billigare remitteringar som ett led i att främja deras utvecklingseffekter. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Internationellt har arbetat med frågan om att öka utvecklingseffekterna av remitteringar, till exempel inom EU och i det Globala forumet för migration och utveckling. Men när det gäller åtaganden på den nationella nivån har regeringen varit mindre ambitiös. Den sammantagna bedömningen är därför att vissa brister finns när det gäller politikens utformning och utförande vilket är en nedgradering (). finns en informell beredningsgrupp för migration och utveckling under ledning där myndigheter deltar. Ett tydligt ägarskap för frågor som rör remitteringar behöver dock säkras. Sammantaget tyder detta på att regeringen fortfarande har kommit relativt långt när det gäller samordning och samverkan. Behov föreligger att som grund för framtida politikutformning öka kunskapen om remitteringar från till utvecklingsländer, bl.a. behövs bättre statistik om remitteringar från och information om befintliga överföringskanaler. Regeringens bedömning är därmed fortsatt att vissa brister finns när det gäller kunskap och analys. Arbete framåt: Inom fokusområdet är åtgärder på EU-nivå och samarbeten med tredje länder för att stödja de positiva utvecklingseffekterna av remitteringar viktiga att arbeta vidare med. När det gäller den nationella nivån har kommittén för cirkulär migration och utveckling lagt fram förslag avseende förenkling av remitteringar. Dessa förslag bereds inom . Arbetet gällande samordning och ansvarsfördelning inom och mellan myndigheter behöver prioriteras för ytterligare samstämmighet för utveckling. Skydd och varaktiga lösningar för flyktingar Mål: Varaktiga lösningar på skyddsbehövandes situation Regeringens bedömning är att skydd och varaktiga lösningar för flyktingar, med inriktning på de tre lösningar på flyktingsituationer som det internationella samfundet arbetar med; lokal integration, frivillig återvandring och vidarebosättning, fortsatt är centralt och därför bör kvarstå som fokusområde. Regeringens samlade bedömning när det gäller bidrag till fokusområdet är följande: Det omfattande svenska stödet till olika humanitära organisationer, liksom till , har bidragit till arbetet med att finna varaktiga lösningar för flyktingar och skyddsbehövande. Inom EU har regeringen bidragit till att konkreta resultat har nåtts inom EU- förhandlingarna på asylområdet och arbetar för att fler medlemsstater involveras i vidarebosättningsaktiviteter, att antalet platser för vidarebosättning till EU ökar samt att det gemensamma europeiska asylsystemet utvecklas i nära samarbete med UNHCR. Sammantaget tyder detta på att regeringen fortfarande har kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. Utvecklade samarbetsformer finns inom utvecklingsområdet och det humanitära området, internt och internationellt. När det gäller vidarebosättning av flyktingar och skyddsbehövande har migrationsverket ett nära samarbete med UNHCR. Informationsutbyte och samverkan, på områden då detta är lämpligt, mellan utvecklingsområdet, det humanitära området och migrationsområdet kan dock utvecklas ytterligare, vilket sammantaget tyder på att regeringen fortsatt kommit relativt långt när det gäller samordning och samverkan. God kunskap och analyskapacitet finns inom och myndigheter, liksom ett bra informationsutbyte med andra relevanta aktörer. Kunskapen kan dock i större utsträckning spridas mellan dessa aktörer för att få än större effekt. Detta tyder sammantaget på att regeringen kommit relativt långt när det gäller kunskap och analys. Arbete framåt: Viktiga EU-processer och knäckfrågor att arbeta vidare med inom fokusområdet är att nå överenskommelser i de kvarvarande rättsakterna, asylprocedurdirektivet, mottagandedirektivet, Dublinförordningen och Eurodacförordningen, som ingår i det gemensamma europeiska asylsystemet. 4.Global utmaning: Klimatförändringar och miljöpåverkan 4.1 Klimatanpassning och utsläppsminskningar Mål: Begränsning av globala utsläpp av växthusgaser och anpassning till klimatförändringar i utvecklingsländer Regeringen bedömer att stöd till klimatanpassning i utvecklingsländer och globala utsläppsminskningar fortsatt är centralt i arbetet med de utmaningar som klimatförändringarna och miljöpåverkan utgör. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Regeringen har konsekvent prioriterat utsläppsminskningar och klimatanpassning i utformningen av den nationella, europeiska och globala klimatrelaterade politiken. Regeringen är internationellt pådrivande för ambitiösa utsläppsminskningsåtaganden och bidrar med betydande finansiella medel till åtgärder för utsläppsminskningar, klimatanpassning och andra klimatrelaterade åtgärder i utvecklingsländerna. Regeringen samarbetar också med utvecklingsländer för att stärka deras deltagande i de internationella klimatförhandlingarna. Sammantaget innebär detta att regeringen fortfarande har kommit långt när det gäller politikens utformning och utförande. sker regelbunden samordning på olika nivåer rörande internationella klimatfrågor, inklusive anpassning och finansiering, bl.a. genom olika interdepartementala arbetsgrupper. Stor samverkan finns också med olika myndigheter i frågan, till exempel med , och Sida. Därför bedömer regeringen att man fortsatt kommit långt när det gäller samordning och samverkan. Rekommendationerna från den internationella kommissionen om klimatförändring och utveckling som regeringen initierade 2007 har fått stort genomslag både i regeringens politik och i EU:s ställningstaganden. De har också bidragit till ett framåtsyftande agerande inom . finns en gemensam strategi för internationellt klimatarbete. Detta visar sammantaget på att regeringen fortsatt har kommit långt beträffande kunskap och analys. Arbete framåt: Utveckling och innovation är fortsatt viktigt för att bidra till så kallade grön ekonomi och grön tillväxt. Framtida knäckfrågor och viktiga EU-processer att arbeta vidare med är fördjupade globala åtaganden om minskningar av växthusgasutsläpp. EU behöver fortsatt driva på för en ambitiös global rättslig överenskommelse under klimatkonventionen. En annan fortsatt viktig process handlar om att identifiera andra möjliga finansieringskällor, vid sidan av biståndet, för klimatrelaterade investeringar i utvecklingsländer och medelinkomstländer. Bättre förutsättningar behöver bl.a. skapas för privata sektorns klimatrelaterade investeringar, på lokal, så väl som på internationell nivå. Mål: Att användningen av farliga kemikalier i utvecklingsländerna ska minska och att omhändertagandet av farligt avfall ska förbättras Regeringen bedömer att kemikaliehantering är en fortsatt central del i arbetet med klimatförändringar och miljöpåverkan. Regeringens samlade bedömning av bidrag till fokusområdet och dess mål är följande: Regeringen arbetar med ett ökat utvecklingsperspektiv i kemikaliepolitiken inom EU och på global nivå, till exempel i genomförandet av den globala kemikaliestrategin, Montrealprotokollet, , Rotterdamkonventionen och . Regeringen har varit pådrivande för ambitiösa och långtgående åtaganden i förhandlingarna om en ny kvicksilverkonvention och arbetar för en stärkt miljöförvaltning inom kemikalieområdet. Miljöministern har också tagit initiativ till en global aktörsdialog under rubriken och 8 steg på väg mot en hållbar kemikaliehantering till 2020. Initiativet syftar till att stärka genomförandet av den globala kemikaliestrategin och ligger väl i linje med de globala utvecklingsmålen. Områden som berörs är till exempel kapacitetsuppbyggnad, bättre information och substitution.