prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — Arbetsplanen innehöll bl.a. planerad produktion och planerade större förändringar i statistiken . har SCB varit inriktad på att leverera kvalitetssäkrad statistik och fullfölja de kvalitetssatsningar som varit prioriterade av myndigheten. Två stora fel i publicerad statistik avseende 2011 har uppmärksammats. Felen avser arbetade timmar i nationalräkenskaperna (NR) samt industriproduktionsindex (dnr Fi2012/1506). SCB har inom ramen för den avgiftsfinansierade verksamheten, som uppgick till totalt ca 2011, producerat statistik i en något mindre volym jämfört med föregående år. Den avgiftsfinansierade statistikproduktionen var viktig för att öka möjligheterna att utnyttja det statistiska materialet och den statistiska kompetensen för användarnas behov. Verksamheten har genomförts i enlighet med kundernas beställningar och ingångna avtal och har bidragit till en ökad statistikanvändning i samhället. SCB fick i bidrag från EU (s.k. EU-grants) för anpassningar, utveckling och viss försöksverksamhet . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 6.1 Nyckeltal för SCB:s verksamhet Totala intäkter (mnkr) - avgiftsintäkter och övr. Andel av avgiftsintäkter från andra statistikansvariga myndigheter (%) Totala kostnader (mnkr) Punktlighet i publiceringen (%) kostnader (mnkr) - antal uttag (1000-tal) - antal besök (1000-tal) (7-gradig skala) (10-gradig skala) Allmänhetens inställning (mycket eller ganska positiv) (%)4 personuppgiftslagen (PUL) Produktivitetsförändring (%) -1,3 1Justerat värde 2010 på grund av att nya beräkningar gjorts för några produkter. 2Nöjdkundindex är en webbenkät riktad till ett antal kunder. 3Undersökningarna genomförs inte . 4Riktar sig till allmänheten som får tio frågor i en enkät. 5Justerat värde 2010 på grund av ändrad hantering av konsulttimmar. Andelen uppdrag som SCB utförde åt andra statistikansvariga myndigheter uppgick , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Uppdragen avsåg utöver officiell statistik även andra utrednings- och utvecklingsuppdrag. De totala kostnaderna för SCB:s verksamhet uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Andelen statistikprodukter som publicerades enligt fastställd tidsplan var fortsatt hög. På grund av ett fåtal förseningar jämfört med plan minskade den dock till totalt jämfört med . SCB arbetar aktivt, genom att minska och underlätta uppgiftslämnandet, för att kostnaderna för dem som lämnar uppgifter till statistiken ska bli lägre. beräknades den totala kostnaden uppgå till , varav kostnaden för företag och organisationer uppskattades till . kostnaden beräknas ha minskat jämfört med föregående år. Enligt krav i SCB:s regleringsbrev skulle statistiken göras mer tillgänglig och användbar. Den viktigaste kanalen för att sprida statistik var SCB:s statistikdatabas på myndighetens webbplats. Tillgången till informationen som finns där är avgiftsfri. av tabellerna finns även tillgängliga på engelska. Statistikdatabasens omfattning ökade 2011 jämfört med föregående år. Däremot minskade antalet uttag av statistikuppgifter i tabellform , vilket till stor del kan förklaras av att lönestatistik i högre utsträckning än tidigare hämtas från en av SCB skräddarsydd Lönedatabas. Områdena arbetsmarknad och befolkning var fortsatt de mest populära sett till antalet uttag. SCB:s webbplats hade 5,8 miljoner besök , vilket är en ökning jämfört med . För att få förslag till förbättringar av webbplatsen har SCB genomfört fokusgrupper med deltagare från stora och viktiga användargrupper. Kundnöjdheten i den avgiftsfinansierade verksamheten uppgick enligt SCB:s s.k. leveransenkät till 5,9 på en sjugradig skala, vilket är i nivå med . Enkäten vänder sig till uppdragskunder som köper statistik för mer än . SCB har deltagit i en undersökning om allmänhetens kännedom och förtroende för myndigheter. Undersökningen omfattade 31 myndigheter och 1 500 personer tillfrågades. Av de tillfrågade ansågs de viktigaste egenskaperna för en myndighet vara att inge förtroende, ha kunnig och hjälpsam personal samt vara tillgänglig. Resultatet visade att SCB antingen låg i linje med eller under medelvärdet för de ingående myndigheterna. Högst betyg fick SCB bl.a. för att myndigheten är lättillgänglig och förtroendeingivande. Lägst betyg lämnades för personalens kunnighet och hjälpsamhet. SCB:s kundundersökning NöjdKundIndex och myndighetens egen undersökning om allmänhetens förtroende genomförs . Inga undersökningar genomfördes . Den genomsnittliga produktivitetsutvecklingen i den anslagsfinansierade statistikproduktionen uppgick till och för den senaste tioårsperioden till . Produktivitetsutvecklingen var negativ med -1,jämfört 2010. Kravet på en genomsnittlig ökning om bedöms dock av regeringen i huvudsak vara uppfyllt. Det är i sig inget anmärkningsvärt att produktiviteten varierar kraftigt mellan enskilda år. Den lägre siffran 2011 kan enligt SCB till stor del förklaras av de kvalitetssatsningar som myndigheten har genomfört. Arbetskraftsundersökningarna () beskriver de aktuella arbetsmarknadsförhållandena för hela befolkningen i åldersgruppen . har utvecklats genom länkade tidsserier och nya säsongsrensade serier. En ny EU-reglerad inkomstvariabel har tagits fram. Den reviderade yrkesklassificeringen (ISCO08) har implementerats i och statistik framtagen enligt klassificeringen har rapporterats till . Särskilda insatser för länkning av variabeln arbetslöshetstidens längd har gjorts och jämförbara tidsserier, i vissa fall , för månadsdata fördelat efter kön och ålder, har offentliggjorts. SCB har på uppdrag av regeringen övertagit förvaltningen av arbetsmarknadsindikatorerna samt levererat indikatorer löpande till enligt beslut (dnr Fi2010/3422). Vidare har myndigheten utvecklat och implementerat ett nytt produktionssystem för att säkerställa kvaliteten i indikatorerna. har SCB prioriterat genom att bl.a. säkerställa resurser för datainsamling. Prisstatistiken framställs för att mäta den genomsnittliga utvecklingen av priserna för bl.a. privat inhemsk konsumtion och i producent- och importled. Kvalitetssäkringen av konsumentprisindex (KPI) utifrån handlingsplanen , som omfattade 22 förbättringsområden, är i princip slutförd. 16 Justerat värde 2010 på grund av ändrad hantering av konsulttimmar. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Det finns numera ett kvalitetssäkringssystem som stöd för att utföra samtliga arbetsmoment i framställningen av prisindex. Nationalräkenskaperna (NR) sammanfattar och beskriver ekonomiska aktivitet och utveckling. Utvecklingsarbetet i NR syftar dels till att kvalitetssäkra produktionssystemet, dels till att utveckla ämnesinnehållet utifrån de förändrade krav som ställs enligt internationella regelverk. säkrades huvuddelen av Excelfilerna avseende beräkningarna för BNP-kvartal, som anses vara det mest kritiska beräkningsområdet. En viktig del i kvalitetsarbetet avseende NR 2011 omfattade en fördjupad förstudie för att ta fram ett nytt it-system. Utvecklingen av ämnesinnehållet har skett genom bl.a. omläggning till den nya näringsgrensindelningen (SNI 2007) som till stor del är avslutad, en extra publicering av regionala räkenskaper för att möta EU:s krav samt genom implementering av en ny modell för utlandsregistrerade fondandelar. För hushållens icke vinstdrivande organisationer har beräkningarna förbättrats för att denna sektor ska kunna redovisas separat, vilket är ett krav enligt (). I SCB:s regleringsbrev angavs att myndigheten skulle öka takten i det pågående arbetet med att utveckla standardiserade och kvalitetssäkrade processer för att säkerställa en effektiv och tillförlitlig statistikproduktion. Regeringen angav även att det kvalitetsarbete som påbörjats skulle fullföljas och att väsentliga kvalitetsförbättringar skulle kunna redovisas. SCB lämnade i enlighet med regeringens krav två skriftliga delredovisningar av kvalitetsarbetet samt en slutrapport (dnr Fi2011/2699 och Fi2012/1506). SCB:s kvalitetsarbete har omfattat ett antal olika områden såsom standardiserade metoder och verktyg, kvalitetssäkrade processer och itsystem, riskhantering samt aktiviteter för att beskriva och mäta kvaliteten i statistikprodukterna. Standardiserade verktyg och metoder har utvecklats och täcker nu enligt myndigheten de centrala momenten i en statistikundersökning. Införandet av nya arbetssätt, metoder och verktyg i den löpande produktionen har skett i en 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Krav på dokumentation av it-system samt rutiner och principer för hur dokumentation och test ska genomföras har fastställts. Ungefär två tredjedelar av de produkter och processer som följts upp har dessa itkontroller på plats i alla delar. Riskanalyser har genomförts för ett antal produkter som gett underlag till förbättringar i såväl enskilda undersökningar som i verksamhetsgemensamma verktyg och metoder. SCB har utvecklat en modell för kvalitetsindikatorer för att på så sätt kunna redovisa mått på kvaliteten i statistikprodukterna. Utgångspunkten har varit kriteriet tillförlitlighet, som kan beskrivas med hjälp av olika felkällor som t.ex. mätfel, bearbetningsfel och urvalsfel. Åtta av myndighetens viktigaste statistikprodukter17 har testats. Resultatet visar att produkterna har fått betyget bra i genomsnitt, där betygsskalan är excellent, mycket bra, bra, granska bra och svag. Regeringen beslutade i SCB:s regleringsbrev om i tillfällig förstärkning till myndigheten för åtgärder avseende statistikens kvalitet. Medlen har använts för det fortsatta arbetet med kvalitetshöjande satsningar på prisstatistiken och NR samt till viss del för förberedelser inför den kommande produktionen av hushålls-, boende- och bostadsstatistik. SCB:s kostnader för dessa särskilda kvalitetssatsningar uppgick sammantaget till . Problem med svarsbortfall i undersökningarna Andelen svarande i SCB:s frivilliga undersökningar till främst individer och hushåll visar på en fortsatt nedåtgående trend. Den negativa trenden är inte unik för SCB utan delas av andra nationella och internationella statistikproducenter. Bortfall innebär alltid en försämrad kvalitet. Den allvarligaste effekten av bortfall är risken för ett snedvridet resultat, vilket kan leda till en över- eller underskattning av resultatet. SCB påbörjade ett projekt 2010 för att försöka minska bortfallet. fortsatte utvecklingsarbetet och ett antal åtgärder har genomförts. Bland annat har ett nytt introduktionsbrev prövats, vilket uppvisade positiva tendenser för svarsbenägenheten. 17 NR, , KPI, Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting, Företagens ekonomi, Utrikeshandel med varor, och Registret för totalbefolkning. spårning av uppgiftslämnare för att minska andelen ej anträffade kunde kostnadsbesparande åtgärder identifieras. I postenkätundersökningar visade sig även användningen av förbrev ge en positiv effekt på svarsandelarna. Pågående utredning om översyn av SCB och statistiksystemet Regeringen har tillsatt (Fi 2011:05). Utredningen ska bl.a. granska statistikkvaliteten och tillgängligheten till den officiella statistiken samt se över och föreslå nödvändiga ändrade mål, uppgifter, resurser och prioriteringar som ska gälla för SCB (dir. 2011:32). Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade att i tilläggsdirektiv ge utredaren i uppdrag att även föreslå organisatoriska och tekniska åtgärder som kan underlätta registerbaserad forskning (dir. 2012:15). Utredningen lämnade sitt delbetänkande Registerdata för forskning (SOU 2012:36). Ärendet bereds i . Det europeiska statistiksystemet är ett partnerskap mellan gemenskapens statistikmyndighet () och de nationella statistikmyndigheterna och andra nationella myndigheter som ansvarar för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik. europeiska statistiksystemet ger professionell vägledning i det arbetet. Generaldirektören för SCB är representant i kommittén. Årsrapporten från rådgivande organet för statistikstyrning Det rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB) presenterade sin tredje årsrapport om och det europeiska statistiksystemets genomförande av uppförandekoden för europeisk statistik. Uppförandekoden består av 15 principer som ska tillämpas vid framställningen av gemenskapsstatistik. Rapporten innehåller generella iakttagelser och, till skillnad mot tidigare rapporter, iakttagelser i enskilda medlemsstater. ESGAB har i likhet med föregående rapport koncentrerat sitt arbete kring principerna yrkesmässigt oberoende, tillräckliga resurser och kvalitetssäkring. ESGAB konstaterar att de anpassningar till uppförandekoden som gjorts sedan föregående rapport inte motsvarar förväntningarna. Av de förbättringsåtgärder som identifierades i den första omgången av expertgranskningar 20062008 återstår (275 förbättringsåtgärder) att genomföra. ESGAB rekommenderar att de nationella statistiklagstiftningarna moderniseras, i de fall det inte redan gjorts, så att full öppenhet uppnås vad gäller regler för tillsättning och avsättning av de nationella statistikmyndigheternas chefer. ESGAB rekommenderar även att arbetsformerna mellan statistikmyndigheterna och de politiska beslutsfattarna formaliseras och görs offentliga. ESGAB rekommenderar vidare att genomförandet av de identifierade förbättringsåtgärderna snabbas upp. Förstärkt styrning av det europeiska statistiksystemet har vissa brister identifierats i det europeiska statistiksystemet, särskilt vad gäller kvalitetsstyrningen av statistiken. Europeiska kommissionen föreslog i ett meddelande åtgärder för att komma till rätta med bristerna, särskilt betonades behovet av ändringar i förordningen om europeisk statistik. Rådet för ekonomiska och finansiella frågor välkomnade i sina slutsatser kommissionens initiativ och underströk vikten av kontinuerliga förbättringar av styrning och effektivitet i det europeiska statistiksystemet. och rådet beslutade om ny lagstiftning om förstärkt övervakning av de offentliga finanserna, vilket bl.a. innebär att medlemsstaterna ska säkerställa de nationella statistikmyndigheternas yrkesmässiga oberoende (och rådets förordning nr 1175/2011). antog en resolution i vilken kommissionen uppmanas att snabbt genomföra åtgärder för att förbättra kvalitetsledning och styrning inom europeisk statistik. Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till ändring i förordningen (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik. Genom förslaget stärks styrningen av det europeiska statistiska systemet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 hetens yrkesmässiga oberoende garanteras och dess samordnande roll i de nationella statistiksystemen klargörs. Medlemsstaterna förbinder sig att skapa förtroende för statistiken genom att genomföra uppförandekoden för europeisk statistik och upprätta ett nationellt program för kvalitetssäkring. Inom ramen för sitt ansvarsområde har SCB planenligt producerat, spridit, utvecklat och samordnat statistik, som i stor utsträckning använts som bl.a. underlag för forskning, beslutsfattande och samhällsdebatt. SCB bedriver ett intensivt och målinriktat arbete för att säkerställa en effektiv och kvalitetssäkrad statistikproduktion. Regeringen bedömer att väsentliga kvalitetsförbättringar kan redovisas av SCB genom det arbete som genomförts för att bl.a. göra statistikproduktionen processinriktad med standardiserade verktyg och metoder, anpassa arbetssättet till branschstandarden (ISO 20252 för Mark- nads-, opinions- och samhällsundersökningar) samt förbättra den interna styrningen och kontrollen. Regeringen bedömer att målen för verksamheten huvudsakligen har uppfyllts. Två stora fel i publicerad statistik avseende 2011 har dock uppmärksammats. De produktionsstörningar och incidenter som inträffat bekräftar bilden av att det är viktigt med ett fortsatt arbete för att säkerställa statistikens kvalitet. SCB har tillförts extra för åtgärder avseende statistikens kvalitet. Den pågående utredningen om en översyn av SCB och statistiksystemet ska bl.a. granska statistikkvaliteten. Uppdraget ska redovisas . har aviserat en stor granskning av kvalitetsarbetet . Regeringen ser positivt på SCB:s arbete med att utveckla kvalitetsindikatorer för statistiken samt ansträngningarna för att försöka minska svarsbortfallet i statistikundersökningarna. Regeringen värnar statistik av god kvalitet. Resultatet från den pågående statistikutredningen lämnas och regeringen avvaktar 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 detta innan eventuella nya överväganden beträffande SCB och statistiksystemet görs. SCB ska producera officiell statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Utvecklingsarbetet avseende kvalitetsindikatorer och arbetet med att minska bortfallet i undersökningarna ska fortgå. Regeringen välkomnar kommissionens initiativ att stärka styrningen av det europeiska statistiksystemet och statistikens trovärdighet. Trovärdig statistik är en viktig förutsättning för att åstadkomma en förstärkt samordning av den ekonomiska politiken inom EU. Det är också angeläget att de nationella statistikmyndigheternas yrkesmässiga oberoende säkerställs och att det åstadkoms inom ramen för de centrala principer som gäller för den svenska statsförvaltningen. Tabell 6.2 Anslagsutveckling 1:9 1Motsvarar 534 674 tkr prisnivå. 2Motsvarar 527 644 tkr prisnivå. 3Motsvarar 522 623 tkr prisnivå. Anslaget används för SCB:s förvaltningskostnader för produktion av sektorsövergripande statistik och samordning av officiella statistik. av SCB:s verksamhet finansieras av avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Anslaget minskas varaktigt med , vilka överförs till anslaget 1:6 för finansiering av underlagsanalyser. Vidare minskas anslaget planenligt med då två engångsvisa satsningar upphör. För åtgärder avseende statistikens kvalitet kvarstår enligt plan extra . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 7 Prognos- och uppföljningsverksamhet Området prognos- och uppföljningsverksamhet omfattar uppföljning och analys av utfall samt utarbetande av kort- och medelfristiga prognoser och analyser avseende den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. Därutöver ingår också arbetet med att ta tillvara de resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för regeringen. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom , (), och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). ESV:s övriga verksamheter redovisas i avsnitt 3, inklusive budgetförslag, och avsnitt 8. Målet för området är att åstadkomma tillförlitliga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma måluppfyllelsen av prognos- och analysverksamheten används dels kvantitativa mått på prognosprecisionen för de viktigaste prognosvariablerna, dels de omdömen om prognoserna och analyserna som lämnas av användarna. Målet för verksamhet är att myndighetens prognoser och medelfristiga kalkyler för den ekonomiska utvecklingen inom och utom landet ska vara tillförlitliga som De makroekonomiska prognosernas precision redovisas och kommenteras regelbundet, bl.a. i årsredovisning. För ESV:s prognoser gäller att de ska vara tillförlitliga och ha hög precision så att risker för budgetavvikelser tidigt kan uppmärksammas. De bakomliggande analyserna ska vara tolkningsbara och tydligt dokumenterade. ska bidra till målet för området genom att följa upp och bedöma måluppfyllelsen i finanspolitiken och i den ekonomiska politik som och regeringen beslutat om. ska även verka för en ökad offentlig diskussion i samhället om den ekonomiska politiken. ska bidra till att bredda och fördjupa underlaget för framtida finanspolitiska och samhällsekonomiska avgöranden. bedriver regelbunden prognosverksamhet samt utvecklar metoder och modeller för prognoser och makroekonomiska analyser. Den traditionella prognosverksamheten har i hög grad fokuserat på utvecklingen , men har de medelfristiga kalkylerna publicerats vid varje prognostillfälle. ska myndigheten genomföra långsiktiga framskrivningar av de offentliga finanserna och bedöma de 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. publicerar också barometerundersökningar av företag och hushåll. har utvecklat regionala konjunkturbarometrar för åtta olika regioner som kommer att publiceras på webbplatsen . Därutöver arbetar med frågor som rör den ekonomiska statistikens kvalitet och utveckling. Myndigheten har arbetat med att förbättra beräkningssystemen inom prognosverksamheten med syfte att prognosarbetet ska bli effektivare och säkrare. Genom att jämföra olika prognosmakares prognoser ges en kompletterande bild av hur bl.a. lyckas i sitt prognosarbete. De olika prognosmakarna har publicerat olika antal prognoser och vid något olika tillfällen, vilket kan påverka resultaten. Utvärderingen finns i sin helhet i . BNP-prognoserna var förhållandevis träffsäkra. En jämförelse mellan prognosmakare visar att precisionen i var bland de bästa både för det enskilda och för perioden 19972011 som helhet. gjorde den bästa prognosen . För perioden 2011 var bäst, men skillnaden gentemot och Nordea, som hade näst bäst precision, var mycket liten. Tabell 7.1 Prognosprecision för BPN Medelvärden av absolut prognosfel. 0,28 (1) -0,17 1,21 (6) -0,28 0,69 (6) 1,16 (4) 0,74 (7) 1,30 (9) 0,40 (2) 1,15 (2) 0,58 (4) 1,28 (8) 0,89 (9) 1,15 (2) 0,44 (3) 1,17 (5) 0,78 (8) 1,14 (1) 0,67 (5) 1,25 (7) 0,90 (10) 1,63 (10) -0,21 Anm.: Prognosinstituten är (), (), (), (), Nordea (NO), riksbank (RB), , (), Svenskt näringsliv (SN) samt (). Värden inom parentes avser relativ rankning i utvärderingen. När det gäller prognoserna för arbetslöshet var prognosprecisionen 2011 inte fullt lika god utan medelabsolutfel var större än genomsnittet för prognosmakarna. Tabell 7.2 Prognosprecision för arbetslöshet Medelvärden av absolut prognosfel. 0,50 (4) 0,56 (6) 0,53 (6) 0,47 (2) 0,74 (9) 0,56 (6) 0,60 (7) 0,52 (3) 0,60 (7) 0,57 (9) 0,43 (2) 0,55 (5) 0,43 (2) 0,52 (3) 0,50 (4) 0,39 (1) 0,32 (1) 0,56 (6) 0,90 (10) 0,63 (10) Anm.: Prognosinstituten är (), (), (), (), Nordea (NO), riksbank (RB), , (), Svenskt näringsliv (SN) samt (). Värden inom parentes avser relativ rankning i utvärderingen. Även prognoserna för inflation 2011 var sämre än genomsnittet. över en längre tidsperiod var dock prognosprecisionen god både vad gäller arbetslösheten och inflationen. När det gäller arbetslösheten var bara och i genomsnitt mer träffsäkra för perioden 19972011. När det gäller inflationen hade i genomsnitt den bästa prognosprecisionen för perioden 2011. Tabell 7.3 Prognosprecision för KPI-inflation Medelvärden av absolut prognosfel. 0,85 (10) 0,53 (6) 0,41 (3) 0,52 (4) 0,36 (1) 0,55 (8) 0,75 (8) 0,48 (1) 0,80 (9) 0,54 (7) 0,40 (2) 0,60 (10) 0,50 (4) 0,51 (3) 0,59 (5) 0,52 (4) 0,68 (7) 0,59 (9) 0,65 (6) 0,50 (2) Anm.: Prognosinstituten är (), (), (), (), Nordea (NO), riksbank (RB), , (), Svenskt näringsliv (SN) samt (). Värden inom parentes avser relativ rankning i utvärderingen. Utöver den regelbundna kvantitativa prognosverksamheten genomför fördjupade analyser inom olika specialområden av betydelse för förståelsen av den makroekonomiska utvecklingen. Analyserna ingår i det kontinuerliga utvecklingsarbetet och redovisas bl.a. i form av fördjupningar i publikationen Konjunkturläget. har fördjupningar gjorts om bland annat bedömning av jämviktsarbetslösheten och avtalsrörelsen och 2012.