prop · H0031d30 · 2012-09-20 00:00:00 — Stödet är ett viktigt verktyg i det lokala och regionala arbetet inom det kommersiella serviceområdet och det kombineras ofta med andra insatser som genomförs för att öka den ekonomiska hållbarheten för butiker i s.k. serviceglesa områden. Förordningen har reviderats bl.a. i syfte att tydliggöra att tillgänglighet till service ska bidra till utvecklingskraft och tillväxt i länen. Exempelvis kan nu även säsongsbetonade verksamheter beviljas stöd eftersom även de kan bidra till utvecklingskraft i alla delar av landet. Vidare har det givits möjlighet att regionalt bevilja högre summor i form av servicebidrag och hemsändningsbidrag. beviljades stöd till kommersiell service med totalt ca . Denna summa inkluderar ca av regeringens särskilda satsning på perioden 20112014 (se nedan). Av det totala stödet har ca beviljats som investeringsbidrag och ca som servicebidrag. Statligt hemsändningsbidrag till kommunerna beviljades med ca . har inga investeringslån beviljats. I tabell 2.20 framgår beslutade stöd till kommersiell service fördelat på län. 14 Se avsnitt 5.2.1 Resultat, Servicenivå. Tabell 2.20 Beslutat stöd till kommersiell service, fördelat på län åren 20082011 Antalet anställda i företag som beviljats stöd till kommersiell service var totalt 866 stycken. Av dessa var 243 män () och 623 kvinnor (). Andelen kvinnor och män i styrelser var . Den genomsnittliga andelen kvinnor och män i företagsledning var . Enligt förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken finns möjlighet att stödja utvecklingsprojekt inom ramen för de regionala serviceprogrammen. Beslutade projektmedel uppgår till och dessa har medfinansierats med motsvarande belopp (se tabell 2.21). Dessa medel har gått till insatser för samordning av kommersiell och offentlig service, direkta insatser för utveckling av dagligvarubutiker och drivmedelstationer och till projekt för att förbättra grundläggande betaltjänster. Till skillnad från föregående år har ett mindre antal projekt finansierats av projektmedlen. Denna skillnad i stödvolym beror främst på att 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 länen kraftsamlade och initierade projekt i samband med att regeringen under det året fattade flera beslut om extra medel till kommersiell service. Dessa projekt kan sedan pågå . Tabell 2.21 Beslutad regional projektverksamhet till kommersiell service, fördelat på de län som beviljat medel åren 20102011 Särskilda insatser inom området kommersiell service Regeringen tilldelade för att utveckla lokalt anpassade servicelösningar 2013. Den totala insatsen kommer att bli högre än eftersom medlen medfinansieras av olika aktörer. Projekten har fokus på samordning av kommersiell och offentlig service, företagens behov av service samt anpassade lösningar i serviceglesa områden. Projekten har vidare krav på att vara förankrade med berörda kommuner. Regeringen beslutade att tilldela länen i extra medel . Bidragen skulle användas till utökade insatser i länen för att öka tillgängligheten till service i gles- och landsbygder. In- satserna skulle i första hand riktas mot att stärka tillgången till drivmedel. konstaterar i sin slutrapport ( 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 2500-2010-4913) att av det investeringsstöd som beviljats av de extra gick till drivmedelsinvesteringar. Det har bl.a. genomförts ett antal insatser som inneburit att det etablerats nya försäljningsställen på många mindre orter där de stora oljebolagen avvecklat sin verksamhet. Detta har inneburit en förbättrad tillgänglighet i vissa glesbygdsområden. I flera län anger att tack vare det ökade investeringsstödet under 20092010 så har den befarade s.k. mackdöden till viss del undvikits. Regeringen beslutade om ytterligare till insatser för att stärka bl.a. butiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse i gles- och landsbygder samt för att utveckla nya innovativa servicelösningar i dessa områden. Regeringen har uppdragit åt att fördela till länen . konstaterar i en delrapport att det utökade stödet avsevärt har förbättrat länens möjligheter att möta den ökade efterfrågan av stöd till kommersiell service. Regeringen beslutade om en extra satsning om för att stärka den lokala nivåns, främst kommunernas, arbete med att effektivisera och samordna olika typer av service i gles- och landsbygder. Själva genomförandet av insatserna kommer huvudsakligen att ske i nära samarbete med kommuner som vill stödja utveckling och samordning av olika typer av service. Totalt har regeringen 2014 beslutat om i extra medel till kommersiell service15. tillkännagav att regeringen bör se över de konsekvenser som lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel har för mindre tankställen i glesbygd (bet. 2009/10:TU15, rskr. 2009/10:228). Transportstyrelsen har och inkommit med återrapporteringar till () med anledning av deras uppdrag från regeringen att 15 I denna summa ingår även de som i och i beviljades för att utreda och sprida kunskap om insatser inom det kommersiella serviceområdet. komma med förslag till förändringar i denna lag. Ärendet bereds inom med avsikt att regeringen ska vidta åtgärder eller lämna förslag som innebär att dispenserna från pumplagens sista steg ska permanentas. Så växer och dess regioner Den regionala utvecklingskraften varierar över landet. Kvinnors och mäns möjligheter att bo samt etablera företag och verksamheter är beroende av ett antal grundläggande förutsättningar. Tillgång till transporter och andra former av kommunikationer, attraktiva natur- och kulturmiljöer samt närhet till utbildning och forskning är av stor betydelse för regioners utvecklingsnivå. Regioner med likartade strukturella förutsättningar utvecklas olika det gäller såväl i gles- och landsbygder som i små- och medelstora städer och storstadsområden. Den generella bilden är att befolkningsmässigt större regioner, bl.a. städer, med väl utvecklade kommunikationer är mer attraktiva och har större förutsättningar för hållbar tillväxt än befolkningsmässigt mindre och perifert belägna regioner, med sämre utvecklade kommunikationer. Denna bild bryts dock i vissa fall av att ett antal befolkningsmässigt små regioner har särskilda förutsättningar som ger mycket goda möjligheter till en hållbar tillväxt och attraktivitet, exempelvis genom att regionerna har resurser som råvaror, en attraktiv natur och boendemiljö eller en särskild näringslivsstruktur. Men även andra befolkningsmässigt mindre regioner har möjligheter att växa. Regioners utvecklingsnivå påverkas nämligen även av påverkbara faktorer som nyföretagande, företagsutveckling, innovationsförmåga, it-investeringar, flexibilitet, lärande och regionalt ledarskap. Den ekonomiska krisen 20082009 slog hårt mot alla typer av regioner, inte minst industridominerade och exportorienterade regioner. Efter en period av återhämtning har andelen arbetssökande i riket etablerats på en relativt hög nivå kring av befolkningen . Regionalt är dock variationerna stora. I 40 av de 72 FA-regionerna minskade andelen arbetssökande . Stora förbättringar utifrån en hög nivå skedde exempelvis i ett antal inlandskommuner i norra , men exempel på motsatsen finns också. Den starkaste regionalekonomin mätt som lönesumma per anställd återfinns i , och FA-regioner. De två förstnämnda har tillsammans med också haft den snabbaste tillväxten . De tre storstadsregionerna har haft en tillväxt av lönesumman per anställd som ligger på eller strax under riksgenomsnittet. I 67 av 72 FA-regioner var ökningen av lönesumman per anställd större för kvinnor än för män perioden 20002010. är den dock genomsnittligt lägre för kvinnor. Störst är skillnaden i ett antal gruv- och industridominerade regioner. Även om mindre regioner med sämre förutsättningar släpar efter avseende ekonomisk nivå, så finns det flera positiva utvecklingstendenser. Exempelvis hade flera inlandskommuner i norra den högsta andelen snabbväxande företag 2010 och små FA- regioner som och hade störst andel nya arbetsställen . Antalet dagligvarubutiker i landet som helhet har minskat under en lång följd av år. Det är framför allt mindre butiker i gles- och landsbygdsområden som lagts ned. Utvecklingen med ett minskande antal dagligvarubutiker har lett till längre avstånd till närmaste butik för många människor, framför allt i gles- och landsbygder. Antalet försäljningsställen för drivmedel har emellertid ökat något i gles- och landsbygdsområden, främst beroende på lokala initiativ i mindre orter. Strukturrationaliseringen av såväl dagligvarusom drivmedelsbranschen kommer dock sannolikt att fortsätta. Regeringens bedömning är att samordning och samarbete mellan olika aktörer och insatser är centralt i arbetet med att åstadkomma hållbara servicelösningar i dessa branscher. Svenska regioner i en internationell jämförelse I en internationell jämförelse lyckas kombinera en stor regional koncentration av befolkning och ekonomi till storstadsregioner, med en hög produktivitet i samtliga regioner. Skillnaderna i BNP per capita mellan svenska regioner är mindre än i andra . Regeringen gör bedömningen att alla regioner är 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 viktiga för hållbara tillväxt och att regional koncentration till vissa regioner kan kombineras med en hög produktivitet i alla regioner. Den demografiska utvecklingen påverkar alla svenska regioner, men utmaningen avseende en åldrande befolkning är i många fall större för svenska regioner än för regioner i andra länder. Gleshet och små regionala arbetsmarknader gör att frågor om arbetskraftsförsörjning och regional attraktivitet blir extra viktiga att hantera samordnat med insatser från ett flertal olika politikområden. Regeringen gör bedömningen att det är viktigt att fortsätta att satsa på de svenska regionernas långsiktigt hållbara tillväxt. Detta blir tydligt när regionerna jämförs mot EU 2020-målen om smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Även om generellt sett ligger bra till i förhållande till dessa mål behöver samtliga regioner förbättra sig på flera punkter. Attraktionskraft goda livs- och boendemiljöer En ort eller ett områdes attraktionskraft är resultat av ett samspel mellan olika förhållanden och förutsättningar lokalt, regionalt och nationellt. Fungerande arbetsmarknad, utbildningsmöjligheter, bra infrastruktur, god offentlig service, attraktivt boende och goda sociala strukturer är några viktiga parametrar. Ansvaret för att ta tillvara och utveckla dessa delas av olika aktörer och sektorer på olika administrativa nivåer. Förutom det ansvar som stat, landsting och kommun har, spelar ofta näringslivets, intresseorganisationernas och det civila samhällets engagemang en viktig roll för att utveckla attraktiva livs och boendemiljöer. Regeringens bedömning är att de insatser som är beslutade och genomförda bidrar till att främja attraktionskraften lokalt och regionalt. Det behövs dock en utvecklad dialog och samverkan mellan nivåer och aktörer för att kunna skapa hållbara och attraktiva livs- och boendemiljöer. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Strategier för hållbar regional tillväxt Ökad samverkan mellan aktörer genom strategier och program Regeringen konstaterar att långsiktiga nationella och nationsöverskridande strategier samordnas alltmer med regionala program och strategier. Regeringen anser att man på såväl internationell som på nationell, regional och lokal nivå i högre grad bör utnyttja potentialen hos flera sektorsområden och de möjliga synergieffekter som ett ökat samarbete mellan sektorsområdena skulle kunna ge. Detta är syftet med bl.a. den nationella strategin och strategin för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167). Ett väl fungerande samspel mellan den lokala, regionala och nationella nivån är viktigt för att skapa goda förutsättningar för hållbar regional tillväxt. Detta förutsätter ett starkt regionalt ansvar och inflytande över frågor av betydelse för den hållbara regionala tillväxten. En kontinuerlig dialog är en förutsättning för detta samspel. Som ett led i detta har regeringen medverkat till en ökad dialog både på politisk nivå och på tjänstemannanivå, bl.a. om den framtida sammanhållningspolitiken och om det nationella och regionala innovationsarbetet. Statliga myndigheters roller och medverkan i det regionala tillväxtarbetet ska tydliggöras och utvecklas grundat på prioriteringarna i den nationella strategin. Deras medverkan ska ske i samverkan med de aktörer som ansvarar för det regionala tillväxtarbetet. Regeringen anser att ett väl fungerande sektorsövergripande samarbete mellan aktörer på olika nivåer leder till att mervärdet av regionala, nationella och europeiska insatser ökar, som myndigheterna bättre uppfyller målen för sina verksamheter. Regeringens bedömning är att synergier kan åstadkommas genom att nationella myndigheter medverkar i gemensamma processer och insatser där även regionala aktörer deltar. Ett antal för den regionala tillväxtpolitiken strategiska myndigheter har därför på uppdrag från regeringen utarbetat och utarbetar långsiktiga interna strategier som vägleder dem i det hållbara regionala tillväxtarbetet. En viktig effekt av de interna strategierna är att de tydliggör varje myndighets roll och uppdrag inom regional tillväxtpolitik för andra myndigheter och för regionerna. En tydlighet i vad centrala statliga myndigheter och regionala aktörer kan förvänta sig och inte för- vänta sig av varandra leder till ett betydligt effektivare arbete inom området. Statliga myndigheter måste bl.a. hantera det regionala inflytandet över resurser och beslut. Detta som en följd av att regionala aktörer efterfrågar allt mer av samverkan med statliga myndigheter i det regionala tillväxtarbetet. Det finns enligt regeringen ett behov av ökad samverkan mellan myndigheter om strategier, program, omvärldsbevakning och analys rörande hållbara regionala tillväxtfrågor. uppdrag i regleringsbrevet att tillsammans med länen och statliga myndigheter kartlägga de behov som finns i länen och prioriteringar i samverkan med statliga myndigheter kommer vara ett underlag för det fortsatta utvecklingsarbetet. Stärkt koppling mellan regionala mål, planer och program och den kommunala översiktsplanen Regeringen bedömer att den nya främjar samverkan mellan lokal och regional nivå. Inriktningen i förordningen om regionalt tillväxtarbete och den nya inriktningen i har stärkt kopplingen mellan regionala mål, planer och program och den kommunala översiktsplanen. Det kommer att kunna bidra till ett mer förankrat och effektivt regionalt tillväxtarbete. Det finns dock fortfarande utvecklingsmöjligheter både vad gäller länens arbete med ett rumsligt perspektiv i underlagen för länens strategier för regional utveckling och vad gäller översiktsplanernas strategiska förhållningssätt. Med en rumslig dimension, där geografiska samband och förhållanden i den fysiska, ekonomiska och sociala miljön belyses i underlagen, skulle en ökad samordning och samverkan mellan den kommunala och regionala nivån kunna underlättas. Ett utvecklat regionalt rumsligt perspektiv skulle också kunna öka kommunernas möjligheter för ett kommunöverskridande strategiskt förhållningssätt till aktiviteter som främjar en hållbar tillväxt. Regeringen bedömer myndigheternas arbete med genomförandet av för som framgångsrikt. Arbetet bidrar inte endast till att nå strategins mål utan fungerar också som ett redskap för ökat sektorsövergripande samarbete mellan nationella myndigheter och mellan myndigheter och regionala Dessutom har internationaliseringen av myndigheternas arbete stärkts ytterligare av uppdraget. I kan ett gemensamt ansvarstagande för regionens utmaningar bland medlemsstaterna bidra till ökad fokuserad användning av EU:s finansieringsinstrument och, förutom fördjupat gränsöverskridande samarbete i regionen, medverka till ökad sektorssamordning. Utveckla arbetet med regionala innovationsmiljöer Regeringen ser behov av en fortsatt dialog med regionerna för att utveckla arbetet med innovationer och regionala innovationsmiljöer . Regeringen ser positivt på att fler län, också i samarbete med andra län, har regionala strategier eller liknande för innovationsarbetet där det regionala ledarskapet och berörda aktörer på regional och nationell nivå medverkar. Miljödriven näringslivsutveckling för stärkt konkurrenskraft Det krävs förändringar i näringslivet, såväl strukturella förändringar som ökad resurseffektivitet i termer av minskad användning av energi, råvaror och ekosystemresurser. Bland annat utifrån detta presenterade regeringen en bred miljöteknikstrategi i syfte att ta ett samlat grepp för att stödja utveckling och skapa goda förutsättningar för export av svensk miljöteknik. Regeringen anser att arbetet med att stimulera miljödriven näringslivsutveckling inom miljö- och energiteknikområdet och övriga branscher är viktig, särskilt mot bakgrund av att området utgör en stor tillväxtpotential. Mot denna bakgrund har Tillväxtanalys i regleringsbrevet fått i uppdrag av regeringen att vidare analysera förutsättningarna för grön strukturomvandling. I uppdraget ingår att Tillväxtanalys fortsatt ska ta fram underlag som kan användas för att utveckla olika former av insatser inom miljödriven näringslivsutveckling inkl. miljöteknik nationellt, regionalt och lokalt. Uppdraget ska slutredovisas till () . Regeringen bedömer att pilotlänens arbete med bl.a. miljödriven näringslivsutveckling är betydelsefullt och att erfarenheterna från uppdraget bör tas tillvara. En del av uppdraget är att utveckla arbetsmetoder och verktyg samt att sprida erfarenheter till andra län. Regeringen konstaterar i uppdraget till pilotlänen att det handlar om att ytterligare 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 främja och utveckla det regionala klimat- och energiarbetet. Förstärka arbetet med kompetensförsörjning De regionala kompetensplattformarna har i vissa län precis etablerats medan andra län har en fullt utvecklad samverkan. Resultaten pekar på att behovet av regionalt kompetensförsörjningsarbete är stort och det är enligt regeringen viktigt att verksamheten vidareutvecklas. Regeringen anser att arbetet med regionala kompetensplattformar är ett långsiktigt arbete och att det är viktigt att plattformarna får fortsätta att utvecklas utifrån de förutsättningar som finns, och de prioriteringar som görs, i respektive län och region. Fem myndigheter har i uppdrag att samverka på nationell nivå inom kompetensförsörjningsområdet. I myndigheternas slutsatser från uppdraget framgår att ingen enskild aktör ensam kan lösa kompetensförsörjningsfrågan utan aktörer på alla nivåer behöver bidra inom sina respektive områden och samverka för att skapa en helhetslösning. erfarenheter visar dock att samverkan är svår att få till stånd i de fall sakfrågan inte har en tydlig hemvist. Kompetensförsörjningen är en sådan fråga. För att säkerställa att samverkan sker mellan berörda aktörer på olika nivåer är regeringens bedömning att det är viktigt med en tydlig struktur och ansvarsfördelning utifrån vilken samverkan inom kompetensförsörjningsområdet kan fortsätta att utvecklas. Det är betydelsefullt bl.a. eftersom den demografiska utvecklingen kommer göra det allt svårare för såväl privata som offentliga arbetsgivare, speciellt i gles- och landsbygder, att rekrytera kompetent arbetskraft. Utvecklingen ställer krav på ett öppet samhälle där berörda aktörer samverkar och skapar kreativa miljöer i alla delar av landet, attraktiva nog att såväl bibehålla innevånare som att locka till sig nya invånare. Med en tilltagande urbanisering har städers betydelse för hållbar tillväxt i såväl ett nationellt som regionalt perspektiv ökat allt mer. En fortsatt koncentration av ekonomi och befolkning innebär en koncentration av sociala och miljömässiga utmaningar, vilka därför blir särskilt viktiga att hantera i städerna. Regeringen anser att det är centralt att skapa goda och hållbara tillväxtförutsättningar för städer av olika 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Att nyttja den potential och de synergier som kan uppstå genom en god samverkan mellan städer och deras omland är betydelsefullt. Handlingsplan för en jämställd regional tillväxt Regeringens beslut om en handlingsplan för en jämställd regional tillväxt 2012 2014, med tillhörande uppdrag till länen och , bidrar enligt regeringen till förbättrade förutsättningar för en jämställd regional tillväxt. För att främja lärandet är det enligt regeringen viktigt att arbetet med länens lärandeplaner bedrivs kontinuerligt och långsiktigt. Samverkan ger ökad samordning av strategiska insatser Medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt fungerar ofta som katalysatorer som leder till att strategiska insatser kan komma till stånd. Detta sker i huvudsak inom ramen för prioriteringarna inom den nationella strategin. Medlen inom utgiftsområdet påverkar utvecklingen i regionerna när dessa används i samverkan med övriga offentliga och privata aktörers resurser. Åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet stödjer därför ofta samordnade processer och medför att investeringar görs mer samlat och sektorsövergripande. Till exempel bidrar den projektverksamhet länen beslutar om inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder till att 5 gånger så mycket medel tillförs av andra aktörer i form av medfinansiering. Det strategiska arbetet med framför allt strategier för länens utveckling, strukturfondsprogram och regionala serviceprogram har enligt regeringen lett till ett mer samordnat regionalt tillväxtarbete. Regeringen vill i detta sammanhang betona vikten av ett starkt regionalt ledarskap, ett väl fungerande partnerskap såväl regionalt som nationellt samt strategier för att bibehålla ett långsiktigt perspektiv. Strukturfondsprogrammen tillför utvecklingsmedel till det regionala tillväxtarbetet Regeringen bedömer att insatserna inom de regionala strukturfondsprogrammen primärt ska användas till att främja strukturförändringar och regional konkurrenskraft. Förutom betydande utvecklingsmedel som tillförs den regionala tillväxtpolitiken är strukturfondsprogrammen också ett instrument för att samla relevanta aktörer kring en samlad strategi i programområdena, vilket underlättar långsiktiga insatser som både bygger på regionala- och nationella prioriteringar. Såväl nationell offentlig som privat medfinansiering av strukturfondsprogrammen är viktig. Detta bidrar till såväl ökade finansiella resurser som samordning nationellt och regionalt. Regeringen anser att strukturfondsprogrammen därmed bidrar till att skapa förutsättningar för konkurrenskraftiga regioner. Strukturfondsprogrammen och de regionala projektmedlen förstärker finansieringen av nationella insatser inom ett flertal olika politikområden. Enligt regeringen gäller detta särskilt insatser inom forskning, utveckling och innovation samt entreprenörskap. Regeringens slutsatser med anledning av utvärderingarna och erfarenheterna av de regionala strukturfondsprogrammen är att programmen fungerar väl och drivs i linje med intentionerna. Måluppfyllelsen i programmen är god, även om resultaten är lite osäkra eftersom enbart drygt en tredjedel av alla projekt är avslutade. Regeringen konstaterar också utifrån utvärderingar att insatserna i programmen generellt sett har ett starkt näringslivsfokus, inte minst vad gäller företagens deltagande i projekten. Emellertid behöver näringslivets deltagande ytterligare förstärkas för att ytterligare kunna svara upp mot näringslivets behov. Kraven på att projekten ska vara innovativa och långsiktiga har gjort att de i högre utsträckning är resultatfokuserade och bättre sammanlänkade med de unika regionala förutsättningarna än i tidigare programperioder. Strukturfondernas stöd till innovationssystem har enligt regeringen främjat nätverksbyggande och lärande. De entreprenörsfrämjande insatserna har bidragit till att nya företag startats och till att nya varor och tjänster har utvecklats. Re- geringen anser att satsningarna på infrastruktur i högre utsträckning bör koordineras bättre med den ordinarie infrastrukturplaneringen på alla nivåer.