prop · H0031d29 · 2012-09-21 00:00:00 — Det har byggts få studentbostäder . gav en utredare i uppdrag att kartlägga bostadssituationen på åtta större högskoleorter och utifrån kartläggningen identifiera hinder och lösningar i fråga om studentbostadsbyggande (dnr S2011/7604). Utredaren konstaterade att det finns många faktorer som påverkar studentbo- Han framhöll även att lokala överenskommelser på orten mellan kommun, lärosäte och byggherrar är av betydelse för studentbostadsbyggandet. bestämmelser om student- och ungdomsbostäder har kontinuerligt setts över och förenklats. Den senaste förenklingen trädde i kraft då det tidigare kravet på avskiljbarhet slopades. Detta innebär att utrymmen för matlagning, sömn och samvaro numera kan finnas i ett och samma rum. Antalet utställda hyresgarantier ökar kan kommuner ställa ut hyresgarantier till personer som har svårt att få en bostad med besittningsskydd trots att de har betalningsförmåga. En hyresgaranti är ett borgensåtagande från kommunens sida som omfattar en hyresgästs skyldighet att betala hyra. En kommun som lämnar hyresgaranti kan enligt förordningen (2007:623) om statligt stöd för kommunala hyresgarantier få ett statligt bidrag om per garanti. Bidraget, som administreras av BKN, betalas ut oavsett om garantin infrias eller inte. Syftet med hyresgarantin är att kommunerna ska kunna hjälpa fler personer att etablera sig på bostadsmarknaden genom att utjämna skillnader i ekonomisk risk för fastighetsägaren mellan olika presumtiva hyresgäster. Hyresgarantin är således ett verktyg som kommunen kan använda sig av för att uppfylla kraven i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. beviljade BKN bidrag för 260 utfärdade hyresgarantier i 14 kommuner. Detta är en ökning jämfört med då bidrag beviljades för 163 hyresgarantier i 15 kommuner. Den vanligaste orsaken till att kommunen ställer ut hyresgarantier är att hyresgästen saknar fast anställning eller fast inkomst. Drygt hälften av de hushåll som kommunerna utfärdat hyresgarantier till har hemmavarande barn. Hälften av kommunerna har ställt ut hyresgarantier för hyresgäster i den yngsta . Fram t.o.m. hade 51 hyresgarantier utfärdats i 11 kommuner. Översyn av åtgärder för etablering på ägarrättsmarknaden För att ytterligare förbättra förutsättningarna för etablering och ökad valfrihet på bostadsmarknaden infördes förvärvsgarantier 2008. Sådana garantier lämnas enligt förordningen (2008:20) om statliga kreditgarantier för förvärv av bostad och innebär att staten, genom BKN, ställer ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för köp av bostad. Syftet är att ge stöd till hushåll som vill köpa en bostad, men som har svårt att få bostadslån trots att de har betalningsförmåga. Två grupper som särskilt har sådana svårigheter är ungdomar och utrikes födda. Dessa grupper har i större utsträckning än övriga befolkningen korta och otrygga anställningar, små förmögenheter samt brist på kredithistorik. ställdes en förvärvsgaranti ut med ett garantibelopp om , därefter har inga förvärvsgarantier ställts ut. BKN genomförde en utvärdering av förvärvs-garantierna som redovisades (dnr S2011/83) i vilken BKN föreslog att förvärvsgarantin i dess nuvarande form avvecklas. överlämnade BKN rapporten för att underlätta etablering på ägarrättsmarknaden (dnr S2011/3877). BKN har gjort en bred genomgång av möjliga instrument för att underlätta etableringen på ägarrättsmarknaden för enskilda och har redovisat eventuella hinder som finns för att de ska kunna tillämpas. BKN föreslår bl.a. bosparande som ett sätt att underlätta etablering på ägarättsmarkanden. Rapporten bereds inom . Resultaten från bostadsmarknadsenkät (BME) 2012 visar att kommunerna är fortsatt intresserade av att bygga seniorbostäder, dvs. bostäder i det ordinarie bostadsbeståndet avsedda för personer över en viss ålder. Antalet seniorbostäder har ökat kraftigt och var 32 2011. I 104 kommuner planeras nya seniorbostäder . Cirka 4 800 seniorbostäder planeras att påbörjas. I hälften av projekten är ett allmännyttigt bostadsföretag byggherre. En fjärdedel av de planerade projekten är bostadsrätter. En annan boendeform för äldre är s.k. trygghetsbostäder. Dessa är avsedda för personer som har fyllt där det, förutom gemensamhetslokaler, finns personal som på olika sätt kan stödja de boende. Enligt BME 2012 planerar 117 kommuner att bygga trygghetsbostäder jämfört med 105 kommuner 2011. Totalt rör det sig om drygt 4 000 bostäder. kan investeringsstödet till äldrebostäder även lämnas till trygghets- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 bostäder, förutom till särskilda boendeformer för äldre. Investeringsstödet och utbyggnaden av trygghetsbostäder och särskilda boendeformer för äldre beskrivs närmare under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. OmBoende en etablerad webbportal Webbportalen OmBoende som förvaltas av Bo- verket och har varit i bruk , syftar till att ge konsumenter och andra berörda lättillgänglig och tillförlitlig information om boende, byggande och inomhusmiljö för att stärka konsumenternas ställning på bostadsmarknaden. Webbplatsen tillhandahåller en samlad neutral myndighetsinformation om boende. Arbetet med OmBoende sker i nära arbete med och genom regelbunden kontakt med Fastighetsmäklarinspektionen. OmBoende fortsätter att vara en välbesökt webbplats, hade den cirka 50 000 besök (dnr S2012/1408). har OmBoende erbjudit flera bloggar på webbplatsen som har handlat om flytt, husköp och renovering. Utöver detta har webbplatsen uppdaterats med nyheter som rör folks boende, till exempel om el- och huspriser. OmBoende innehåller även utökad information om bl.a. studenters boende och hur boendet påverkar miljön. Genomförda användarundersökningar visar att en majoritet av de tillfrågade hittade den information som de sökte. Regeringen anser att bra och saklig konsumentinformation är en förutsättning för en väl fungerande bostadsmarknad. Bostadsbidragen inom den ekonomiska familje- och äldrepolitiken För information om bostadsbidragen och bostadstilläggen inom den ekonomiska familje- och ålderdomspolitiken, se utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Målet för Byggande är: -Långsiktigt hållbara byggnadsverk. -Effektiva regelverk och andra styrmedel som utifrån ett livscykelperspektiv verkar för effektiv resurs- och energianvändning samt god inomhusmiljö i byggande och förvaltning. -En väl fungerande konkurrens i bygg- och fastighetssektorn. Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. Utvecklingen inom bygg- och fastighetssektorn påbörjades enligt 24 500 bostäder vilket var knappt 4 000 färre än 2010, se tabell 4.8 (indikatorer, ). Bo- verkets prognos är att 22 500 bostäder kommer att påbörjas. finns förväntningar på en starkare ekonomisk utveckling och det är därför möjligt att en viss ökning av bostadsbyggandet kommer att ske . Tabell 4.8 Bostadsbyggandets omfattning Totalt, faktiskt på- Faktorprisindex för flerbostadshus ökar mer än konsumentprisindex Faktorprisindex för flerbostadshus ökade jämfört med , som konsumentprisindex ökade , se tabell 4.9. Faktorprisindex för flerbostadshus har ökat betydligt mer än konsumentprisindex. Tabell 4.9 Faktorprisindex för flerbostadshus jämfört med konsumentprisindex Antalet beviljade bygglov minskar beviljades 7 000 bygglov för bostadshus och 2 000 bygglov för fritidshus, se tabell 4.10. För lokaler var antalet 2 800. Relationen bygglov för bostadshus jämfört med fritidshus och lokaler skiftar något över men inte på något uppseendeväckande vis. Totalt sett minskade antalet beviljade bygglov jämfört med och 2010. Tabell 4.10 Beviljade bygglov Utredning för att underlätta byggandet Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över vissa byggfrågor i syfte att underlätta byggandet i (dir. 2011:100). Utredaren ska bl.a. kartlägga kommunernas tillämpning av bestämmelserna om tekniska egenskapskrav i , plan- och byggförordningen samt byggregler. Dessutom ska utredaren analysera vilka effekter tillämpningen av de tekniska egenskapskraven samt kommunernas särkrav har på bl.a. byggkostnaderna och det långsiktiga arbetet med hållbar samhällsutveckling. Utredaren ska också utreda förutsättningarna för att dela upp byggherreansvaret vid bostadsbyggande på olika aktörer i byggprocessen. Utredaren ska redovisa sina förslag . Till följd av att den nya trädde infördes ett femtontal nya grundförfattningar i . Byggregler, BBR, avsnitt 5 Brandskydd har genomgått den mest omfattande revideringen sedan BBR kom 1994. Det beror bl.a. på att det tidigare var möjligt att utföra brandskyddet på ett annat sätt än vad föreskrifterna angav. Den möjligheten har försvunnit, dvs. föreskrifterna ska alltid uppfyllas. En stor säkerhetshöjande förändring är att det numera ställs krav på sprinkler i sjukhus och särskilda boenden för personer med vårdbehov. allmänna råd om ändring av byggnad har ersatts av föreskrifter vilka trädde i kraft . De nya föreskrifterna införlivades i Regelsamlingen för byggande som innehåller kraven för nyproduktion av byggnader. Ändringsreglerna ska förtydliga vilka krav som ska gälla i en ändrings- eller ombyggnadssituation. Ändringsreglerna tydliggör hur man kan fastställa kravnivån i den enskilda situationen och var den lägsta godtagbara nivån ligger. Syftet är inte att höja kravnivån. Kommunikation gällande ändrade byggregler har skickat ut nyhetsbrev till byggsektorn om ändringarna i regelverket och arrangerade Byggregeldagar i , och . Utbildningstillfällena nådde 700 deltagare och som ett komplement anordnades ett webbinarium . Ett arbete kring en ny webbportal, regler för byggande, pågår. Portalen ska göra det enklare för användarna att hitta reglerna för byggande. Förbättrad medborgar- och myndighetsservice Mängden byggrelaterade frågor till ökar . besvarades ca 2 300 frågor med e-post. För att öka medborgarnas tillgänglighet till de regler förvaltar har äldre utgivna byggregler scannats in och publicerats på webben. byggregler och konstruktionsregler har också översatts till engelska och publicerats. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 I departementspromemorian Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen (Ds 2011:2) föreslogs att skyldigheten att teckna byggfelsförsäkring tas bort och att lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. ska upphöra att gälla. Vid remissbehandlingen av promemorian har framkommit att behovet av ett kompletterande ekonomiskt konsumentskydd vid småhusbyggande behöver övervägas ytterligare. Regeringen har därför uppdragit till utredningen av vissa byggfrågor (dir. 2012:88) att göra sådana överväganden och lämna de författningsförslag som behövs. trädde nya och skärpta energihushållningsregler för bostäder med annat uppvärmningssätt än elvärme i kraft. De skärptes med utgångspunkt i de krav som ställs i direktivet 2002/91/EG om byggnaders energiprestanda. I syfte att uppnå ett resurs- och energieffektivt byggande spelar genomförandet av det omarbetade direktivet 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda en viktig roll. Arbetet med genomförandet av direktivet resulterade i en proposition, Vägen till mer energieffektiva energideklarationer (prop. 2011/12:120) samt en skrivelse, Vägen till näranollenergibyggnader (skr. 2011/12:131). Fler och mer effektiva energideklarationer Med anledning av regeringens proposition (prop. 2011/12:120) har lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader ändrats (prop. 2011/12:120, bet. 2011/12:CU26, rskr. 2011/12:243). Ändringarna innebär i huvudsak att det införs ett krav på att en energideklaration ska visas och överlämnas när en byggnad säljs eller hyrs ut. Dessutom ska uppgift om energiprestanda anges vid annonsering om det finns en energideklaration när en byggnad bjuds ut till försäljning eller uthyrning. Ansvaret för tillsyn flyttas från kommunerna till . Parallellt med förändringarna av regelverket har arbetat med frågeställningen om hur konsumentperspektivet kan förstärkas samt förvaltat energideklarationssystemet och upp- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 rätthållit en god samhällsservice via webbplatsen, telefon och e-post. hade tagit emot och registrerat energideklarationer utförda på cirka 372 000 byggnader, se tabell 4.11. fanns cirka 403 000 energideklarerade byggnader. Antalet nya energideklarationer minskar eftersom flertalet ägare av flerbostadshus, lokalbyggnader och offentliga byggnader skulle ha utfört energideklaration . Tabell 4.11 Registrerade energideklarationer Källa: , . bedömer att av alla flerbostadshus, lokalbyggnader och offentliga byggnader ännu inte har energideklarerats, till stor del beroende på att tillsynen, enligt bedömning, inte varit tillräckligt omfattande. Småhusen ska vara deklarerade när de överlåts, och antalet deklarationer ökar i takt med försäljningarna. Handlingsplan för att öka antalet nära-nollenergibyggnader Regeringens skrivelse Vägen till nära-noll- energibyggnader (skr. 2011/12:131) redogör för regeringens bedömningar och en handlingsplan för vägen mot en svensk tillämpning av begreppet nära-nollenergibyggnader då nära-nollenerginivå som huvudregel ska vara rättsligt bindande. För att underlätta genomförandet av kraven på nära-nollenergi- byggnader anser regeringen att främjandeåtgärder bör genomföras. En kontrollstation avseende genomförandet planeras till 2015. Se även utgiftsområde 21 Energi. Tillgänglighet i den bebyggda miljön Regelverket gällande tillgänglighet har förbättrats Utförliga regler kring tillgänglighet i den bebyggda miljön vid både nybyggnad och ombyggnad finns i (2010:900). Enligt lagen ska en byggnad vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelseel- ler orienteringsförmåga. Enligt lagen ska också enkelt avhjälpta hinder undanröjas för att förbättra tillgängligheten i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser. Den nya som trädde i kraft skärper kraven på prövning av byggnaders tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Som en följd av den nya har också reviderat de relevanta föreskrifterna. En strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken beslutade regeringen om en ny strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken (dnr S2010/4319). Syftet med strategin är att presentera politikens inriktning, konkreta mål för samhällets insatser och hur resultaten ska följas upp de kommande fem åren. Ett av inriktningsmålen i strategin är att förbättra den fysiska tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning, bl.a. genom att enkelt avhjälpta hinder undanröjs. Som en följd av strategin gav regeringen ett antal myndigheter, bl.a. , i uppdrag att arbeta i enlighet med de delmål som anges i strategin. överlämnade till regeringen en första redovisning av arbetet (dnr S2012/2077). I redovisningen beskriver nuläget i förhållande till delmålen, vilka insatser som görs och hur arbetet mot delmålen kan följas upp . I redovisningen beskrivs också samrådet med funktionshindersorganisationerna och dialogen med berörda aktörer. Strategin beskrivs närmare under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Regeringen beslutade om nya preciseringar av miljökvalitetsmålen, däribland en precisering av hälsa och säkerhet till God bebyggd miljö. En god inomhusmiljö är en viktig del av arbetet för hälsa och säkerhet och innefattar bl.a. insatser som rör ventilation, radon, byggnadsrelaterat buller samt fukt och mögel. Andra viktiga frågor är exponering för kemikalier från bygg- och inredningsmaterial samt bristande kvalitet på dricksvatten. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö omfattar många olika delar. Utvecklingen är enligt positiv inom ventilation, sanering av radon och energieffektivare bebyggelse (Steg på vägen, 2012). Negativt är att det finns många bostäder med fukt- och mögelskador. Byggfrågor med inriktning på harmonisering inom EU Förändringar av regelverket med anledning av byggproduktförordningen (CPR) gäller Europeiska parlamentets och rådets förordning nr 305/2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv /106/EEG (CPR), byggproduktförordningen. Merparten av förordningens artiklar är inte tillämpliga förrän och byggproduktdirektivet gäller parallellt fram till dess. I blir den största förändringen att CE- märkning av byggprodukter blir obligatoriskt. Obligatoriet innebär att byggprodukter som omfattas av en harmoniserad standard eller som det utfärdats en europeisk teknisk bedömning för, ska vara försedd med prestandadeklaration och vara CE-märkta. De byggprodukter som saknar endera beläggs med säljförbud . Detta är en stor förändring som byggmaterialbranschen behöver bli informerad om . har uppdaterat webbinformationen om byggproduktförordningen och dess inverkan på svensk byggmaterialindustri samt även på andra sätt informerat om förordningen. har redovisat förslag till den anpassning av svensk rätt som förordningen kräver (dnr S2011/4930). Förslagen har remissbehandlats och bereds nu inom . är ansvarig myndighet för marknadskontroll av byggprodukter och ska inrätta, genomföra och följa upp program för tillsynen av varor och tjänster inom byggproduktområdet. Tillsynsområdet omfattar genom respektive EU- direktiv byggprodukter, inklusive hissar, linbanor och värmepannor. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Genom marknadskontrollen ska kontrollera att CE-märkning och egenskaper hos produkter som gjorts tillgängliga på marknaden följer gällande regelverk. Nordiska byggregelprojektet med syfte att undanröja gränshinder På initiativ av civil- och bostadsminister påbörjades ett nordiskt samarbete i syfte att undanröja gränshinder på byggområdet. Projektet syftar även till att utöka det nordiska samarbetet när det gäller förhandling samt för genomförande av EU-direktiv inom byggområdet. Ett första tjänstemannamöte har hållits för att dels kartlägga vilka hinder arbetsgruppen bör fokusera det fortsatta samarbetet på, dels enas om en process för att ta bort befintliga hinder samt förebygga att nya uppkommer. och har genomfört en kartläggning av gränshinder inom byggområdet. Antalet kreditgarantier till bostadsbyggandet minskar () har regeringens uppdrag att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder. Kreditgarantier kan underlätta finansieringen inom bostadssektorn och därmed bidra till en bättre fungerande bostadsmarknad. BKN gör preliminära bedömningar och lämnar besked om möjligheten att teckna garanti redan innan ett projekt har börjat byggas. En preliminär bedömning kan ha stor betydelse för möjligheten att ordna finansiering både när det gäller lån och den slutliga finansieringen. gjordes preliminära bedömningar avseende drygt 1 200 lägenheter och ett garantibelopp på . För kreditgarantier avseende färdigställda lägenheter tecknades det nya garantier för ett belopp på , avseende 123 lägenheter. tecknades garantier för färdigställda fastigheter på , avseende 161 lägenheter. Garantiavtal avseende lån tecknades för 308 lägenheter , maximalt garantibelopp är . Garantier innebär att garantibeloppet ökar i takt med att bostäderna färdigställs och lånen lyfts. Vid utgången av 2011 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 fanns garantiavtal för lån med ett maximalt garanterat belopp om . Det ianspråktagna beloppet var . Garantistocken för färdigställda lägenheter (exklusive garantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden) minskade med mellan 2010 och 2011till . Uppsägningstakten är fortfarande hög och många garantier sägs upp i samband med att låntagaren byter långivare. Det totala garantiåtagandet uppgick till vid utgången av 2011, inklusive avtalat garantibelopp för garantier . Det ianspråktagna garantibeloppet var . De sista räntebidragen betalades ut . Produktionsstöden för att stimulera byggande av bostäder har därmed avvecklats. Målet för Lantmäteriverksamheten är: -En effektiv och rättssäker förrättningsverksamhet och en ändamålsenlig fastighetsindelning. -Informationsförsörjningen ska vara av god kvalitet, rikstäckande, långsiktig, stabil och säker. Användningen av den grundläggande informationen ska öka och komma till nytta hos fler användare och inom fler användningsområden. -En effektiv och rättssäker inskrivningsverksamhet som bidrar till en väl fungerande fastighetsmarknad. Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. Lantmäteriet, som den statliga lantmäterimyndigheten, och 38 kommunala lantmäterimyndigheter ansvarar för förrättningsverksamhet och fastighetsindelning i . Fastighetsindelningen ligger till grund för allt ägande av fastigheter och för kredit-marknadssystemet i . Genom lantmäteri-förrättningar försörjs samhället med fastigheter och rättigheter för bl.a. utbyggnad av infrastruktur, exploatering av mark för bebyggelse, rationalisering av jord- och skogsbruk och för utveckling av landsbygden. Efterfrågan på lantmäteriförrättningar har varit svagt avtagande . avslutades 19 662 lantmäteriförrättningar. Handläggningstiderna för två vanliga ärendetyper fördelat på det statliga och det kommunala lantmäteriet framgår av tabell 4.12. Tabell 4.12 Handläggningstider för enklare förrättningsåtgärder Källa: Lantmäteriet. Handläggningstiderna för mer komplicerade ärenden har generellt ökat . Lantmäteriförrättningar betalas av sakägarna. Ökade kostnader hos Lantmäteriet resulterar därför i ökade kostnader för sakägarna. Sakägarnas och Lantmäteriets kostnader framgår av tabell 4.13. Som svar på ett regeringsuppdrag har Lantmäteriet redovisat hur väl sakägarnas kostnader överensstämmer med Lantmäteriets, och vilka regionala skillnader i kostnadsnivåer som finns (dnr S2012/183). Redovisningen ger vid handen att överensstämmelsen mellan Lantmäteriets intäkter och kostnader vid förrättningar numera är god. Vad gäller regionala skillnader är kostnaderna störst i den region som omfattar , där markvärdena är högst. Tabell 4.13 Kostnader för enklare förrättningsåtgärder Källa: Lantmäteriet. De undersökningar som görs av kundnöjdheten pekar på ett fortsatt gott förtroende för verksamheten. Fastighetsbildning i flera plan är det möjligt att bilda fastigheter avgränsade även i vertikalled, så kallade 3D-fas- tigheter. har totalt 396 3D-fastig- heter bildats. De 3D-fastigheter som har bildats fördelar sig på följande ändamål (utrymmestyper): ägarlägenheter (291) bergrum (1), byggnad (88), bro (1), tunnel (3) och övrigt (12). Ett mått på kvaliteten i förrättningarna är andel överklagande och återförvisade ärenden. Totalt överklagas ca 400 ärenden , dvs. av alla ärenden. Av dessa återförvisas ca 60 ärenden (0,av samtliga ärenden) från Mark- och miljödomstolen till den lantmäterimyndighet som fattat beslutet. Lantmäteriet har redovisat hur tiden från det att en detaljplan vinner laga kraft till dess den finns tillgänglig i fastighetsregistret har utvecklats (dnr S2012/94). har den totala handläggningstiden halverats, till i median. Hela förändringen har skett inom Lantmäteriets del av processen, medan kommunernas förmåga att leverera planer efter beslut är oförändrade i genomsnitt, med stor inbördes variation. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Med redovisningen ovan som grund har Lantmäteriet fått regeringens uppdrag att lämna förslag på hur genomsnittstiden kan minskas ytterligare. Tillsyn över kommunala lantmäterimyndigheter Lantmäteriet utövar tillsyn över de kommunala lantmäterimyndigheterna samt över den egna förrättningsverksamheten. Tillsynen följer en femårig plan. Nio tillsynsbesök har genomförts . De geodetiska referenssystemen tillsammans med grundläggande geografisk information och fastighetsinformation är viktiga delar av samhällets infrastruktur. Lantmäteriet har ansvaret för dessa frågor, och dessutom rollen att samordna det offentliga arbete med geodata och genomförandet av EU-direktivet Inspire en europeisk infrastruktur för lägesbunden information.