prop · H00321 · 2012-10-19 00:00:00 — Strategiska val måste göras inom energiområdet för att på ett klokt och sammanhållet sätt välja de delområden och uppgifter där svensk forskning och svenskt företagande kan ta en ledande roll i den globala omställningen till en kolsnål ekonomi. Fokus bör läggas på områden som bidrar till att uppnå 2020-målen (utan att för den skull bortse från längre perspektiv), där har en nationell styrkeposition, och där det finns förutsättningar för export. Verksamheten ska byggas upp med utgångspunkt i de mål och kriterier som ges av riksdag och regering och inte vara låst till enskilda utpekade tekniker. Balans ska eftersträvas mellan insatser för energitillförsel och effektivare energianvändning. formulerar utifrån det av beslutade övergripande målet visioner, operativa mål och delmål och utformar utifrån dessa insatser för forskning och innovation på energiområdet. Den metodik använder beskrivs bl.a. i myndighetens redovisning av regeringsuppdraget från (dnr N2010/972/E). Regeringen redovisade även myndighetens insatser och arbetssätt i skrivelsen Utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet (skr. 2009/10:168). Hög kvalitet är ett grundkrav i all verksamhet av forskningskaraktär inom insatserna för forskning och innovation på energiområdet. Eftersom energiforskningen är behovsmotiverad tillkommer dock energirelevansen som ett grundläggande kriterium som måste uppfyllas. Begreppet kvalitet Prop. 2012/13:21 har olika innebörd, men inte olika nivå, beroende på insatsernas karaktär. Vid exempelvis tillämpad forskning eller storskalig demonstration av ny teknik behöver vad som kan kallas ingenjörsmässig, affärsmässig och industriell kvalitet värderas. När det är fråga om stöd till produktutveckling och kommersialisering måste även affärs- och finansieringsplaner bedömas. Det övergripande ansvaret för planering, genomförande och uppföljning av energiforskningen ligger hos den av regeringen tillsatta vid . Kvalitet och relevans säkras med ett antal olika mekanismer beroende på verksamhetens karaktär. Hanteringen av den energiriktade grundforskningen bygger på ordinarie processer samt efterföljande hantering i myndighetens . Verksamheten inom centrum, konsortier och program beslutas och följs upp genom olika former av styrelser, programråd, eller referensgrupper. Effektanalyser görs inför varje beslut. Samtliga beslut om stöd baseras på en projektbeskrivning som bl.a. anger förväntade effekter av projektet. En slutredovisning som anger resultat och effekter inlämnas efter genomförandet. I efterhand görs även uppföljningar i årliga enkäter, bl.a. av hur resultat från projekt vid universitet och högskolor har använts. Den programlagda verksamheten genomgår generellt sett regelbundna externa utvärderingar genom kollegial bedömning, s.k. peer review, avseende kvalitet och relevans. har sammanlagt trettiotvå sådana utvärderingar redovisats i myndighetens årsredovisningar samt i regeringens budgetpropositioner. På samma sätt tar även regelbundet fram analyser och resultatsammanställningar inom specifika områden. har sammanlagt nitton olika sådana studier publicerats. Statens energimyndighets beslut om programlagd verksamhet bygger på behovsanalys och prioritering av idéer till nya aktiviteter. Förslag till nya aktiviteter förankras internt och externt genom exempelvis idéseminarium. Programidén formaliseras och konkretiseras i form av ett projektdirektiv och en extern planeringsgrupp inrättas. En programbeskrivning utformas i samverkan med planeringsgrupp och avnämare, och programmets inriktning, syfte och mål specificeras på ett tydligt och mätbart sätt. En omvärldsanalys görs. fattar beslut om programmet ska genomföras eller ej och avsätter eventuella medel. 4.8.1Forskning och innovation vid Den verksamhet som finansieras genom anslaget 1:5 Energiforskning inom utgiftsområde 21 avser 2012/13:21 1. forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet, 2.bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar, 3.vissa utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet, 4.svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete, 5.insatser för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten, samt 6.medlemsavgifter och stöd till vissa internationella organisationer inom områdena energi och hållbar utveckling. Fördelningen mellan olika typer av aktiviteter varierar något över åren, bl.a. till följd av att antalet stora (>200 miljoner kronor) demonstrationsprojekt tenderar att vara olika stort. Utfallet fördelades i enlighet med tabell 1 nedan. Andel (%) Energiriktad (grund)forskning Utvecklingsprogram i samverkan med näringslivet Utveckling, demonstration och innovation Fordonsstrategisk Forskning och Innovation (FFI) "Stora demonstrationsanläggningar"; särskilda medel Tabell 1 Aktiviteter och beslutade medel . Insatserna kring energiriktad grundforskning baseras till största delen på ett samarbete med , som bedömer ansökningarnas vetenskapliga kvalitet, medan relevansen bedöms av Statens energimyndighets . och andra centrum är samarbetskonstellationer där universitet och högskolor samt näringsliv samlas kring gemensamma frågor. Exempel på satsningar av detta slag är Svenskt hybridfordonscentrum, Katalys, och Högtemperaturkorrosion. Dessa centrum har egna styrelser där projektbeslut fattas, inom den begränsade och tydliga definitionen för verksamheten vid respektive centrum. Styrelserna har ledamöter från såväl universitet och högskolor som näringsliv. En representant för är ofta adjungerad till styrelsen för informationsutbyte m.m. Forsknings- och utvecklingsprogram är samlade insatser där administrerar utlysningar, genomförande och uppföljning. Exempel på sådan verksamhet är programmen El och bränsle från solen och Bränsleprogrammet tillförsel. Programmen har oftast rådgivande programråd. Myndigheten fattar formella beslut om projektstöd i enlighet med rådens rekommendationer. Myndigheten stöder även utvecklingsprogram, s.k. externa program, Prop. 2012/13:21 där organisationer som exempelvis , Stiftelsen , Svenskt Gastekniskt Centrum eller är huvudfinansiärer. Insatser för utveckling, demonstration och innovation initieras oftast i enskilda processer bottom-up när en aktör, exempelvis ett företag, formulerat ett projekt som är moget för denna typ av insats. För större projekt eller projektpaket används ofta rådgivande grupper eller referensgrupper. Fordonsstrategisk Forskning och Innovation (FFI) är ett samarbete mellan staten och fordonsindustrin om att gemensamt finansiera forsk- nings-, innovations- och utvecklingsaktiviteter. hanterar delprogrammet Energi och miljö inom detta särskilda avtal mellan staten och näringslivet. FFI har en egen styrelse och egna programråd för bedömning av ansökningar. Det nyinrättade Demonstrationsprogrammet för elfordon hade sin första utlysning , vilket resulterade i 13 beviljade projekt och ett totalt stödbelopp om . Kategorin Internationellt och övrigt inkluderar t.ex. deltagande i nordiska samarbeten, viss verksamhet inom () etc. samt resultatspridning m.m. avsatte regeringen totalt för demonstration och kommersialisering av ny energiteknik. Myndigheten genomförde en särskild utlysning av dessa medel och tillsatte en extern utvärderingsgrupp. Rubriken avser den resulterande verksamheten. Inom verksamheten forskning och innovation på energiområdet riktar stöd till olika typer av mottagare. I tabellen nedan visas andelen för olika stödmottagare för den samlade verksamheten inom energiforskningen. Andelar av stöd i procent Offentliga organ/ Internationellt Totala medel, : Tabell 2 Stödmottagare för beslutade medel 20092011 Som framgår är stödet till företag förhållandevis högt. Det bör dock noteras att statistiken också redovisar ett antal särskilda satsningar med starkt inslag av stöd till näringslivet, såsom programmet Fordonsstrategisk Forskning och Innovation och de särskilda medlen för storskaliga demonstrationsanläggningar. En bakgrund till frågan ges i nedanstående diagram av stöd till olika stödmottagare . Diagram 2 Stödmottagare och beslutade belopp 20042011. Energiforskningen samfinansieras i varierande utsträckning av näringslivet. Totalt bidrar näringslivet med ungefär lika mycket som myndigheten. Summa statlig och före- Tabell 3 Samfinansiering 20092011 har i budgetunderlaget redovisat de totala beviljandegraderna för samtliga ansökningar . Såväl ansökningar som inkom under 20102011 som antalet beviljade ansökningar under 20102011 avser en flerårsperiod. t.ex. beviljades ansökningar för perioden 20112015. En genomgång av alla ansökningar som inkom rörande forskning, utveckling och demonstration 2010 respektive 2011 visar att ansökningarna summerade till för 20102014 respektive 20112015 och att respektive beviljades för motsvarande perioder. Beviljandegraden i termer av beviljade belopp var alltså för . I termer av antal projekt som beviljades stöd var beviljandegraden 2011. Dessa beviljandegrader är av samma storleksordning som de för Verket för innovationssystem. När det gäller antal projekt är de högre än Veten- skapsrådets för området Medicin och hälsa likväl som för området Natur De var mycket högre än beviljandegraden för den öppna utlysningen hos för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och för andra av områden. Skillnader i beviljandegrad kan bero på många olika faktorer såsom den tillgängliga budgeten i förhållande till det utlysta områdets bredd, antalet forskare aktiva på området m.m. Det finns därmed inte något enkelt och direkt samband mellan beviljandegrad och kvalitet. Likväl är Statens energimyndighets beviljandegrader inte ovanliga jämfört med annan liknande verksamhet. genomför regelbundet utvärderingar genom kollegial bedömning, s.k. peer review, av den finansierade verksamhetens kvalitet och relevans. Resultaten av dessa utvärderingar rapporteras i myndighetens årsredovisning. Vanligtvis genomförs dessa utvärderingar i samband med programlagd verksamhet som underlag för ställningstagande inför nya etapper. har genomfört mellan sju och tretton utvärderingar av större satsningar . Publicering, citering och patent Antalet citeringar kan tas som en indikation på det publicerade arbetets kvalitet. Inom arbetet med den forskningspolitiska propositionen 2012 (prop. 2012/13:30) har kvaliteten i den verksamhet som finansieras av de olika forskningsråden och myndigheterna analyserats i termer av citeringar. Studien visade att artiklar som publicerats med stöd från hade högst medelcitering, 2,21 citeringar per artikel. Därnäst kommer artiklar som tackar för finansiering, vilka hade en medelcitering på 1,72. Detta är något högre än för för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt Verket för innovationssystem. publicerade 2012 rapporten vad kostar den och vad har den gett? (RiR 2012:2). Den större delen av den klimatforskning som granskat utgörs av forskning och utveckling för att minska påverkan på klimatet, och den största delen av denna verksamhet utgörs av insatser på energiområdet och inom Statens energimyndighets energiforskning. Det finns alltså inte någon explicit avgränsning till just verksamhet som finansierats av i underlaget. Med detta förbehåll kan studien dock ge vissa indikationer på kvalitet och omfattning på energiforskningen i . lät göra bibliometriska studier av området, och studerade även patenteringen. Denna undersökning visar att har flest artiklar om minskning av växthusgaser per miljon invånare bland de 20 länder som har publicerat flest artiklar. Denna forskning citeras också i hög grad. placerar sig på fjärde plats i världen efter , och . Med citeringar som en indikator för forskningskvalitet tyder detta på att svenska artiklar om 2012/13:21 minskning av växthusgaser håller en hög kvalitet och är relevanta för andra forskare. är enligt studie även näst bäst vad gäller antal patent per capita. Endast har större antal patent per capita. Svensk forskning och innovation på energiområdet kan mot denna bakgrund bedömas hålla god kvalitet och ge goda resultat i termer av publicering och patent. Energiområdet har stora beröringspunkter med många andra stora samhällsutmaningar och det finns en bredd av verksamhet kring forskning och innovation som har eller kan få stor energirelevans . Nyfikenhetsstyrd forskning kan naturligtvis leda till resultat som visar sig vara av avgörande betydelse för framtida energiteknik och energieffektiviserande teknik. Forskning och utveckling kring exempelvis transportsystemet, byggsektorn eller industriella processer kan också ha energirelevans även när huvudinriktningen gäller andra frågor. Svaret på frågan om vilken omfattning den svenska energiforskningen har beror på hur man definierar begreppet energiforskning och hur man sätter systemgränserna. Ett sätt att hantera frågan är att använda sig av de avgränsningar och instruktioner () tagit fram för sin databas över medlemsländernas finansiering av forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. Enligt dessa definitioner finansieras energiforskning i till största delen av . Verket för innovationssystem (), och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) bidrar dock också till verksamheten. Det finns därmed också viktiga beröringspunkter mellan verksamhet som finansieras av de olika myndigheterna. fokuserar exempelvis stor del av sin finansiering på grön tillväxt. En del av dessa insatser är energiforskning, och en större del har en mer eller mindre uttalad energirelevans. Formas har tre ansvarsområden, och två av dessa Areella näringar och Samhällsbyggande kopplar tydligt till verksamheter inom energiforskningen. finansierar excellent nyfikenhetsstyrd forskning vars resultat på många sätt har relevans för energiområdet. och stöder även forskning inom materialområdet och finansierar forskning kring fusion och fission. Vissa forskningsinsatser kring kärnkraft stöds även av . samverkar med när det gäller små och medelstora företag, transportforskning, miljöteknik, informations och kommunikationsteknik samt industriella processer och produkter. När det gäller små och medelstora företag sker samarbetet främst inom ramen för programmen Forska & Väx respektive VINN NU. I satsning på bransch- och sektorsövergripande utmaningar har utfört granskning av de energirelaterade ansökningarna. transportforskningen finns ett nätverk av finansiärer där olika delar av Prop. 2012/13:21 transportforskningen kan koordineras och diskuteras. har ett etablerat samarbete med vad gäller riktad grundforskning inom energiområdet. Statens energimyndighets stöd till riktad grundforskning inom energiområdet genomförs i huvudsak genom gemensamma utlysningar med , där rådet svarar för den vetenskapliga bedömningen medan bedömer relevansen. och Formas har en överenskommelse om samverkan inom områdena byggrelaterad forskning och utveckling, miljöteknik, hållbart jord- och skogsbruk, styrmedel och beteende, internationell verksamhet och kunskapsöversikter. 4.10Statsstödsreglerna för forskning, utveckling och innovation En väsentlig förutsättning för statlig samfinansiering av forskning som bedrivs av företag är . Enligt dessa är statliga stöd till företag i princip förbjudna. Kontrollen av statliga stöd inom EU är en viktig del av konkurrenspolitiken och ett nödvändigt skydd för effektiv konkurrens och fri handel. Genom ett gemensamt regelverk är syftet att nå lika konkurrensvillkor för företagen inom EU och förhindra att medlemsstaterna deltar i en kostsam bidragskapplöpning, som i längden skulle vara ekonomiskt ohållbart för enskilda medlemsstater. Syftet med statsstödsreglerna för forskning, utveckling och innovation Statliga stöd snedvrider konkurrensen som en hård konkurrens är av avgörande betydelse för en marknadsdriven stimulans av investeringar i forskning, utveckling och innovation. För att kunna begränsa konkurrenssnedvridningarna måste statliga stöd därför utformas med eftertanke. I annat fall kan de bli kontraproduktiva och leda till mindre satsningar på forskning, utveckling och innovation och lägre ekonomisk tillväxt. Om stödet leder till en uppmjukad budgetdisciplin hos stödmottagaren, kan det också leda till att stödmottagarens incitament till innovationer minskar. Vidare kan det statliga stödet hjälpa ineffektiva företag eller göra det möjligt för mottagaren att ytterligare befästa ett utestängande agerande eller sin dominerande ställning på marknaden. Rättslig grund för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt regleras statsstöds- reglerna i artiklarna 107109. Av artikel 107.1 framgår att stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, inte är tillåtet om stödet påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Med statliga medel avses alla offentliga medel, dvs. även t.ex. kommunala. I artikel 107.2107.3 anges också en mängd undantag från detta förbud, bl.a. för stöd som lämnas för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa Enligt artikel 108 ska fortlöpande granska alla stödåtgärder som medlemsstaterna vidtar. Medlemsstaterna är också skyldiga att underrätta kommissionen om sina planer på att ändra gamla stödåtgärder eller vidta nya. har utfärdat ett antal förordningar på området. Kommissionen har också antagit riktlinjer, rekommendationer, rambestämmelser m.m. för att underlätta tolkningen och tillämpningen av statsstödsreglerna. I gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (EUT C 323, 30.12.2006, s. 1) fastställs kommissionens kriterier för bedömning av om ett statligt stöd är förenligt med den gemensamma marknaden. bedömning av stödets förenlighet med den gemensamma marknaden innebär främst en avvägning mellan stödets positiva effekter genom att det bidrar till att väldefinierade mål av gemensamt intresse uppnås och dess negativa effekter genom att det leder till snedvridning av konkurrensen och handeln, vilket kallas ett avvägningstest. Avvägningen sker i tre steg utifrån följande huvudfrågor: Har det statliga stödet ett klart definierat mål av gemensamt intresse? Är stödet utformat så att detta mål kan uppnås? Är snedvridningen av konkurrensen och effekterna på handeln begränsade så att det sammanlagda resultatet blir positivt? För att ett stöd ska kunna förklaras förenligt av kommissionen måste det vara nödvändigt och proportionerligt för att uppnå ett visst mål av gemensamt intresse t.ex. ökad verksamhet inom forskning, utveckling och innovation. Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation I de nu gällande rambestämmelserna utvidgades de tidigare möjligheterna till stöd för forskning, utveckling och innovation. Rambestämmelserna fastställer villkor för stöd för bl.a. forsknings- och utvecklingsprojekt, tekniska genomförbarhetsstudier, immateriella rättigheter, nystartade innovativa företag, process- och organisationsinnovation inom tjänstesektorn, innovationsrådgivningstjänster, inhyrning av högkvalificerad personal samt stöd till innovationskluster. För forsknings- och utvecklingsprojekt finns bl.a. villkoren att stödet måste omfattas av en eller flera av forskningskategorierna grundforskning, industriell forskning och experimentell utveckling. Det finns vidare stödnivåer, beräknade på grundval av projektets stödberättigade kostnader, som inte får överstigas, vilka varierar mellan . Vilka kostnader som får vara stödberättigade finns definierat t.ex. personalkostnader, kostnader för utrustning, byggnader, mark, kontraktsforskning, patent och material. Revidering av rambestämmelserna för forskning, utveckling och innovation De nu gällande rambestämmelserna för forskning, utveckling och innovation gäller . Kommissionen har därför inlett ett arbete med att revidera rambestämmelserna med syftet att ha nya rambestämmelser i kraft . Som utgångspunkt för detta arbete har kommissionen i sitt meddelande om 2020 angett att forskning, utveckling och innovation är en mycket viktig del av strategin för tillväxt och sysselsättning. Vidare framhåller kommissionen i sitt meddelande om inno- vationsunionen, som är ett av de sju s.k. flaggskeppsinitiativen i 2020-strategin, hur viktigt det är att förbättra ramvillkoren och tillgången till finansiering för forskning och innovation så att innovativa idéer kan omvandlas till produkter och tjänster som skapar tillväxt och arbetstillfällen. deltar aktivt i arbetet med att revidera rambestämmelserna. Inom ramen för det samråd som kommissionen genomför har bl.a. anfört att statliga stöd har en viktig roll att spela när det gäller att uppväga marknadens misslyckanden. Dessutom finns det empiriskt underlag för att statliga stöd är ett effektivt instrument endast om de omgivande förutsättningarna är gynnsamma. Det måste t.ex. finnas ett fungerande system för immateriella rättigheter, ett företagsvänligt klimat med regler som främjar forskning och innovation samt en finansmarknad som ger nödvändig support. Inom ramen för den pågående revideringen av rambestämmelserna om forskning, utveckling och innovation har välkomnat förenklade regler och kortare handläggningstider, men poängterat att ett generellt problem är att medlemsstater med större ekonomisk kapacitet kan bevilja stöd i högre utsträckning än andra, vilket kan leda till snedvriden konkurrens. Ett annat problem är att större företag ofta har större möjligheter att söka stöd. Små och medelstora företag upplever ofta stödansökningsprocessen som osäker och byråkratisk. erfarenhet är att de nuvarande rambestämmelserna för forskning, utveckling och innovation ger adekvata instrument för finansiering av dessa områden. Ett annat område omgärdat av frågetecken är samarbeten mellan forskningsorganisationer och företag, vilka kan innehålla indirekt statligt stöd om de resultat som skapas av forskningsorganisationer i sådana samarbeten överförs till företag på förmånligare villkor än vad som skulle ske under normala marknadsvillkor. verkar här för tydligare regler. 2012/13:21 5 Mål och syfte för forskning och Regeringens förslag: Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet ska vara följande. Insatser för forskning och innovation på energiområdet ska inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Regeringens bedömning: Insatserna för forskning och innovation på energiområdet är en central och integrerad del av energipolitiken som har synergier med styrmedel inom energipolitiken och är viktiga för möjligheterna att nå klimat- och energimål samt regeringens långsiktiga prioriteringar och visioner . Energipolitiken skapar villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlättar omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle, härigenom främjande en god ekonomisk och social utveckling i hela . Det betyder att den svenska energiforskningen bör inriktas mot att främja ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Statens energimyndighets redovisning: redogör för sin interna strategi som syftar till att ytterligare förstärka forsknings- och utvecklingsinsatserna för att kunna bidra till uppfyllandet av de olika kvantitativa mål som ställs upp på nationell nivå, inom EU, eller globalt. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a.