prop · H0031d5 · 2012-09-20 00:00:00 — Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män 2012/13:1 BILAGA 4 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män Sammanfattning och slutsatser ........................................................................................ Den ekonomiska jämställdhetspolitikens mål och inriktning............................. Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv.............................................................................................. Jämställdhet skapas i det dagliga arbetet ............................................... Fortsatt höga ambitioner i jämställdhetspolitiken................................ Jämställdhet på arbetsmarknaden........................................................................ En könssegregerad arbetsmarknad....................................................... Kvinnors och mäns förvärvsarbete....................................................... Utanförskap på arbetsmarknaden........................................................ jämställt i ett internationellt perspektiv.................................. Disponibel inkomst för kvinnor och män .......................................................... Disponibel inkomst i förvärvsaktiv ålder ............................................ Disponibel inkomst för äldre ............................................................... Jämställdhet och regeringens ekonomiska reformer.......................................... Ekonomiska drivkrafter till arbete....................................................... Effekter på arbetsutbud och sysselsättning......................................... Effekter på kvinnors och mäns disponibla inkomster........................ Fördjupning: Föräldraförsäkringen..................................................................... Föräldraledighetens betydelse för löneutvecklingen .......................... Uttaget av föräldrapenning................................................................... Underbilaga: Begrepp och data...................................................................................... 2012/13:1 BILAGA 4 Största yrkesgrupperna för kvinnor och män 2011................................................. Könsfördelning inom olika yrkeskategorier 2010................................................... Andel chefer efter sektor 2010................................................................................. Arbetskraftsdeltagande för olika grupper 2011....................................................... Arbetstid för sysselsatta 2011................................................................................... Genomsnittlig tid för hemarbete 2010/11............................................................... Utbyte av ökat arbetsutbud för olika hushållstyper 2012 ...................................... Antal helårsekvivalenter som försörjs med sociala ersättningar och bidrag Arbetslöshet i olika grupper 2011 ............................................................................ 2.10 Genomsnittliga månadslöner 2011......................................................................... 2.11 Sysselsättningsgrad och löneskillnader inom EU 2011 ........................................ Individuell disponibel inkomst för berörda personer med olika inkomstslag Individuell disponibel inkomst i olika hushållstyper 2010 ..................................... Individuell disponibel inkomst för pensionärer efter typ av inkomst 2010 .......... Individuell disponibel inkomst för pensionärer efter civilstånd och Marginaleffekt för olika hushållstyper 2013............................................................ Jobbskatteavdragets långsiktiga arbetsutbudseffekter............................................ Antal RUT-avdrag 20072010 .................................................................................. Antal uttagna föräldrapenningdagar ........................................................................ U.1 Svensk konsumtionsenhetsskala ............................................................................. U.2 Regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens effekter 2006 2012/13:1 BILAGA 4 Elever som slutfört gymnasieskolan 19962010..................................................... Inriktning på generella examina 19932010............................................................ Yrkesexamina i högskolan på grundnivå och avancerad nivå 19772010.............. Andel av befolkningen med eftergymnasial utbildning 19902011....................... Doktorsexamina efter inriktning 19732010.......................................................... Andel kvinnor i ledningen på nystartade företag 19942010................................. Andel kvinnor i börsföretagens styrelser 20002012 ............................................. Andel av befolkningen 19702011............................................... Sjukpenningtalet och antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar Sjukdagar för kvinnor och män som fick sitt första barn 1995 ......... Lönegap efter sektor 20052011............................................................................ Oförklarat lönegap över lönefördelningen .................................................. Genomsnittslön för kvinnor och män samt totalt lönegap efter ålder 2010....... Individuell disponibel inkomst i olika åldrar 2010 ................................................. Individuell disponibel inkomst för förvärvsaktiva 19912010............................... Individuell disponibel inkomst för pensionärer 19912010................................... Förväntad utträdesålder 19802011......................................................................... Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 20102013................................................................................ Uttag av föräldrapenning 19882011 ...................................................................... Föräldrar med en jämn fördelning av föräldrapenningdagarna 19942009........... Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete. Det är regeringens övergripande mål för den ekonomiska jämställdhetspolitiken. För att uppnå dessa mål krävs en målmedveten och uthållig politik. Ett jämställdhetsperspektiv måste vara en integrerad del i det dagliga arbetet på alla nivåer och i alla stadier hos de som normalt är involverade i det politiska beslutsfattandet. Alltsedan regeringen tillträdde 2006 har arbetslinjen varit kärnan i den ekonomiska politiken. Denna politik syftar till att stimulera arbetsutbudet, minska trösklarna in på arbetsmarknaden och motverka det ekonomiska utanförskap, som långvarig försörjning via sociala transfereringssystem ofta medför. Det är väl känt att politiken bedöms ge upphov till positiva effekter på arbetsutbud, sysselsättning och disponibla inkomster. Mindre känt är att de förväntade effekterna är större för kvinnor än för män vilket förbättrar förutsättningarna för ekonomisk jämställdhet. Detta har varit en medveten strategi. Regeringens arbete med att förbättra drivkrafterna för arbete och minska utanförskapet har bidragit till en positiv utveckling av den ekonomiska jämställdheten . Jobbskatteavdragets fokusering på låg- och medelinkomsttagare har inneburit att drivkrafterna till arbete har stärkts mer för kvinnor än för män. De åtgärder som vidtagits för att motverka långvarig sjukfrånvaro har även de bidragit till ökad jämställdhet, eftersom kvinnor historiskt har varit överrepresenterade inom sjukförsäkringen. Framför allt slogs fler kvinnor än män ut från arbetsmarknaden via förtidspension, eller sjukersättning som det numera heter. Inflödet till sjukersättningen har sjunkit dramatiskt och är nu på samma nivå för kvinnor som för män. Detta kan komma att få betydande effekter på den ekonomiska jämställdheten. De senaste årens positiva utveckling är dock bara en fortsättning på av framsteg för den ekonomiska jämställdheten. Kvinnors arbetsutbud har ökat kraftigt. Kvinnors sysselsättningsgrad har ökat markant och andelen kvinnor som 2012/13:1 BILAGA 4 deltidsarbetar minskar kontinuerligt. Studievalen är inte lika könsstereotypa och styrkan i den yrkes- och sektorsmässiga uppdelningen av arbetsmarknaden mellan kvinnor och män har minskat. Även i ett internationellt perspektiv är ett förhållandevis jämställt land. kan det konstateras att det fortfarande finns brister i den ekonomiska jämställdheten. Den svenska arbetsmarknaden kännetecknas alltjämt av en könsmässig segregering där kvinnor och män till stor del arbetar i olika yrken och sektorer. Kvinnor har fortfarande ett lägre arbetskraftsdeltagande än män och jobbar deltid i större utsträckning än män, särskilt när det finns barn i hushållet. Män ägnar mer tid åt förvärvsarbete och kvinnor mer tid åt obetalt hemarbete, även om skillnaderna har minskat . Kvinnors lön är i genomsnitt lägre än mäns, även om man justerar lönen med hänsyn till arbetstid och olika lönepåverkande faktorer som ålder, utbildning, sektor och yrke. Det justerade lönegapet har minskat , men det sker mycket långsamt. De könsbetingade skillnaderna på arbetsmarknaden utjämnas i viss mån av skatter och transfereringar men kvinnors disponibla inkomster är trots detta lägre än mäns. Kvinnors högre grad av deltidsarbete och frånvaro från arbetet har en avgörande betydelse för den ekonomiska ojämställdheten. Effekten är direkt via de lägre inkomster som en kortare arbetad tid ger och kan även uppstå indirekt via lönebildningen och en långsammare uppbyggnad av humankapital. Bilagans avslutande fördjupningsavsnitt behandlar en del av denna aspekt kopplat till uttaget av föräldraledighet. Kvinnor tar ut en betydligt större del av föräldrapenningen än vad män gör, även om skillnaderna minskar successivt. De reserverade s.k. mamma- och pappamånaderna som införts har bidragit till ett jämnare uttag, medan jämställdhetsbonusen än så länge inte tycks ha haft någon effekt. Bilagan inleds dock med en beskrivning av hur mäns och kvinnors ekonomiska situation skiljer sig åt och hur dessa skillnader utvecklats över tiden. Orsakerna till den ekonomiska ojämställdheten mellan könen analyseras också. Vidare beskrivs och analyseras regeringens politik ur ett ekonomiskt jämställdhetsperspektiv. 2012/13:1 BILAGA 4 och målet om en jämn fördelning av makt och politikens mål och inriktning För att ekonomisk jämställdhet ska kunna uppnås är det viktigt att skapa förut- 1.1Kvinnor och män ska ha samma makt sättningar för att kvinnor och män på lika villkor att forma samhället och sina egna liv Regeringens ekonomiska jämställdhetspolitik bygger på det övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. har, efter regeringens förslag, beslutat om fyra delmål för jämställdhetspolitiken:1 1.En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattande. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Delmålet inbegriper samma möjligheter och förutsättningar för kvinnor och män i fråga om tillgång till arbete och samma möjligheter och villkor i fråga om såväl anställnings-, löne- och andra arbetsvillkor som utvecklingsmöjligheter i arbetet. Målet har ett livscykelperspektiv, dvs. det avlönade arbetet ska innebära ekonomisk trygghet och självständighet även under pensionsåren. Delmålet omfattar också utbildning, såväl skillnader i förutsättningar, möjligheter och villkor som de könsbundna studievalen. 3.Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Möjligheten att förena avlönat arbete med att ha en familj och att vårda relationer ska vara central i jämställdhetspolitiken. 4.Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Denna bilaga rör i första hand målet om ekonomisk jämställdhet, men berör även målet om en jämn fördelning av det obetalda arbetet 1 Se budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 13, bet. 2008/09:AU1, skr. 2008/09:115). ska kunna ta ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Hur en familj väljer att fördela ansvar för olika uppgifter inom sig går utanför politikens gränser. Däremot är det politikens uppgift att skapa förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna leva jämställt, och för att kvinnor och män, liksom pojkar och flickor, ska slippa sådana begränsningar av sina egna val som traditionellt styrts av könstillhörighet. På samma sätt är en jämn fördelning av makt och inflytande en förutsättning för ekonomisk jämställdhet. 1.2Jämställdhet skapas i det dagliga arbetet Regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå målen för jämställdhetspolitiken är jämställdhetsintegrering, kompletterat med särskilda åtgärder för att stimulera, utveckla och skynda på förändringsarbetet. Jämställdhetsintegrering innebär att ett jämställdhetsperspektiv integreras i verksamheten och i alla steg av beslutsprocesserna. Konkret innebär det bl.a. att ett jämställdhetsperspektiv ska vara en integrerad del av det dagliga arbetet på alla nivåer och i alla stadier hos de aktörer som normalt är involverade i det politiska beslutsfattandet. Vidare ska beslutsunderlag innehålla analyser av kvinnors och mäns, flickors och pojkars, situation och villkor och konsekvenser av förslag ska alltid analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv. Målen för jämställdhetspolitiken kräver en bred ansats där insatser på flera områden och nivåer samverkar. Men jämställdhet är inte bara ett ansvar för den politiska sfären, utan för alla i samhället, inte minst arbetsmarknadens parter och arbetslivet i stort. För att uppnå bestående resultat är det nödvändigt med ett systematiskt och kontinuerligt jämställdhetsarbete. För att detta ska realiseras krävs politiskt engagemang och ett aktivt ledarskap, både med att skapa förutsättningarna och genom jämställdhetsanalyser, statistik och uppföljning. Denna bilaga är en del av detta arbete. 1.3Fortsatt höga ambitioner i jämställdhetspolitiken Regeringen har höga jämställdhetspolitiska ambitioner. Den särskilda jämställdhetssatsningen som genomfördes 20072010 innebar att tillfördes utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, vilket innebar ett tiofaldigande av resurserna jämfört före regeringsskiftet.2 För 20112014 avser regeringen att fortsätta den ambitiösa jämställdhetssatsning som inleddes under förra mandatperioden. Vid sidan av nya reformer och satsningar är en central utgångspunkt att följa upp och säkra hållbarheten i redan genomförda åtgärder. Eftersom jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande redovisas även resultat och insatser inom berörda utgiftsområden. Regeringens reformer för ökad jämställdhet Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män främjas av regeringens insatser som syftar till att minska utanförskapet och öka sysselsättningen. Regeringens mål om ökad jämställdhet och hög tillväxt går hand i hand. Jämställdhet är i grunden en rättvisefråga, men bidrar också till ekonomisk tillväxt genom att både kvinnors och mäns kompetens och skaparkraft tillvaratas och främjas. Det är därför viktigt att den ekonomiska politiken har ett jämställdhetsperspektiv. Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta för såväl anställda som egenföretagare. Kvinnor har lägre inkomster och arbetar ofta deltid. Jobbskatteavdraget kan därför få större relativ betydelse för kvinnor än för män och bidra till ökade ekonomiska drivkrafter att gå från deltidstill heltidsarbete. Vidare bidrar jobbskatteavdraget till att göra det mer lönsamt för föräldrar att fördela föräldraledigheten mer jämställt. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att stärka ställningen för personer med svag förankring på arbetsmarknaden, samt reformerat arbetslöshets- och sjukförsäkringarna för att minska trösklarna in på arbetsmarknaden och stimulera arbetskraftsutbudet. 2 Se vidare regeringens skrivelse Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen (skr. 2011/12:174). Särskilda jämställdhetsåtgärder redovisas under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. 2012/13:1 BILAGA 4 Tanken att människor inte ska behöva välja mellan att ha ett arbete och att ha en familj är central i svensk välfärds- och jämställdhetspolitik. Skattereduktionen för utgifter för hushållsarbete, det s.k. RUT-avdraget, underlättar för kvinnor och män att förena arbetsliv och familjeliv. Detta gynnar främst kvinnors arbetskraftsdeltagande eftersom kvinnor utför mer hemarbete än män. Regeringen har även infört en jämställdhetsbonus för att stärka föräldrarnas incitament att fördela föräldraledigheten jämnt mellan sig. För att förbättra uppföljningen av de jämställdhetspolitiska målen har () på regeringens uppdrag utvecklat jämställdhetsstatistiken och indikatorer kopplade till de olika målen. Ett förslag till uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken baserat på indikatorerna bereds inom . Vidare har SCB /11, på regeringens uppdrag, genomfört en ny tidsanvändningsundersökning (dnr IJ2008/2170/JÄM). Undersökningen, som senast genomfördes , ger kunskap om hur kvinnor och män fördelar sin tid på olika aktiviteter. Statistiken utgör ett viktigt stöd för att utforma insatser som syftar till att nå målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. För att bl.a. analysera förhållanden som påverkar jämställdhet i arbetslivet och stimulera till debatt om hur jämställdhet i arbetslivet kan främjas beslutade regeringen att tillsätta en Delegation för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). I delegationen finns representanter från arbetsmarknadens parter och forskarvärlden. Delegationen ska sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet liksom om de förhållanden som orsaker dessa skillnader. Delegationen ska lämna förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet och minska lönegapet mellan kvinnor och män. Delegation ska redovisa sitt uppdrag . redovisade ett regeringsuppdrag om att se över och ge förslag till hur bilagan om Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män kan utvecklas (dnr Fi2011/2210). Redovisningen, som bl.a. presenterades på en internationell konferens i 2012/13:1 BILAGA 4 , innefattar vissa förslag till förändringar samt en forskningsöversikt. I korthet ansåg att bilagan 2011 gav en mångfacetterad och statistiskt fyllig bild av jämställdhetsläget, och att den fyller sin funktion tämligen bra. Man önskade dock en mer systematisk analys av regeringens reformer och den osäkerhet som råder kring reformernas effekter. Vidare menade att det skulle vara en fördel med en analys av de fundamentala drivkrafter som upprätthåller ojämställdheten på arbetsmarknaden och en tydligare beskrivning av sambandet mellan arbetsmarknad och socialförsäkringar, samt tydligare redovisning om inkomstfördelningen inom respektive kön. Den ökade kunskap och de konstruktiva synpunkter som bidragit med har beaktats i årets jämställdhetsbilaga. 2 Jämställdhet på arbetsmarknaden En väsentlig del av den ekonomiska ojämställdheten beror på skillnader mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. Skillnader finns i flera dimensioner. Den svenska arbetsmarknaden är könssegregerad. Dels arbetar kvinnor och män i olika yrken och olika sektorer (vertikal segregering), dels i olika befattningar (horisontell segregering). deltar kvinnor på arbetsmarknaden i nästan lika hög grad som män men de arbetar i högre utsträckning deltid och har fler och längre frånvaroperioder. utför kvinnor mer hemarbete än män. Kvinnor är också överrepresenterade inom transfereringssystemen, framför allt inom sjuk- och föräldraförsäkringen. Skillnaderna avseende sektor, yrke, befattning och arbetad tid får konsekvenser för kvinnors och mäns löner. Kvinnor är överrepresenterade i yrken och sektorer med lägre löner. Även korrigerat för dessa lönepåverkande faktorer finns ett oförklarat lönegap som helt eller delvis kan bero på att kvinnor lönediskrimineras. Detta avsnitt beskriver och analyserar dessa jämställdhetsproblem på arbetsmarknaden. Avsnittet avslutas med en internationell utblick. Den kanske enskilt viktigaste orsaken till den könsuppdelade arbetsmarknaden är de utbildningsval som kvinnor och män gör. Dessa påverkar i stor utsträckning vilka yrken som kvinnor och män kommer att arbeta med. Även möjligheterna till högre befattningar påverkas av utbildningens nivå och inriktning. I diagram 2.1 visas utvecklingen av andelen kvinnor på några av gymnasieskolans program . Även om många program fortfarande har en stark dominans av antingen män eller kvinnor, så finns en tendens mot att allt fler kvinnor går program som traditionellt sett varit mansdominerade. Andelen kvinnor på bygg- och fordonsprogrammen har mångdubblats och på teknikprogrammet har andelen kvinnor nästan fördubblats, men från en mycket låg nivå. På naturvetenskapsprogrammet har kvinnor och män varit jämnt fördelade , dvs. varken andelen kvinnor eller andelen män har överstigit . I traditionellt kvinnliga yrkesprogram har andelen män ökat något. Diagram 2.1 Elever som slutfört gymnasieskolan 1996 2010 Andel kvinnor, procent. Fler kvinnor än män går vidare till högskolan efter gymnasiet.3 Detta förklaras delvis av att kvinnor i genomsnitt har högre betyg än män, men sannolikt också av att flera av de mansdom- 3 Det har totalt sett skett en kraftig ökning av högskolenybörjare både bland kvinnor och bland män. Fördelningen mellan högskolenybörjarna har varit relativt med kvinnor och män, se SOU 2011:1 s. 52. inerade gymnasieprogrammen leder till ett yrke som inte kräver någon högskoleutbildning. På samma sätt som studieinriktningen på gymnasieskolan skiljer sig åt mellan kvinnor och män, skiljer sig studieinriktningarna på högskolan åt (se diagram 2.2). Kvinnor avlägger flest examina med inriktning mot hälso- och sjukvård medan män avlägger flest examina med inriktning på teknik och tillverkning. Könsfördelningen på dessa utbildningar samt på pedagogik- och lärarutbildningen är minst jämn. Den största förändringen har skett på området teknik och tillverkning där andelen kvinnor nästan har fördubblats . Diagram 2.2 Inriktning på generella examina 19932010 Andel kvinnor, procent. Hälso- och sjukvård samt social omsorg Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration Naturvetenskap, matematik och data Teknik och tillverkning (höger axel) På ett antal längre högskoleutbildningar med yrkesexamina som historiskt sett dominerats av män, har andelen kvinnor ökat stort . Det gäller exempelvis på jurist-, läkar- och civilingenjörsutbildningarna (se diagram 2.3). På jurist- och läkarutbildningarna är kvinnorna i majoritet. Någon motsvarande utveckling för män på tidigare kvinnodominerade utbildningar har inte ägt rum.4 4 SOU 2011:1 s. 52 ff. 2012/13:1 BILAGA 4 Diagram 2.3 Yrkesexamina i högskolan på grundnivå och avancerad nivå 19772010 Andel kvinnor, procent. Kvinnors utbildningsnivå är i genomsnitt högre än mäns och en klart högre andel kvinnor än män har eftergymnasial utbildning (se diagram 2.4). Andelen kvinnor med eftergymnasial utbildning har trendmässigt ökat snabbare än andelen för män . Enligt SCB:s prognoser kan också denna trend förväntas fortgå. hade av männen och av kvinnorna i åldern en eftergymnasial utbildning. förväntas motsvarande andelar vara 39 respektive 54 procent.5 Diagram 2.4 Andel av befolkningen med eftergymnasial utbildning 19902011 Anm: Nivåklassificeringen är gjord enligt svensk utbildningsnomenklatur SUN2000. har andelen kvinnor bland dem som tar ut doktorsexamen ökat från ungefär en tiondel till att utgöra hälften av alla uttagna