prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — I den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) aviserades ökade anslag med för områden inom livsvetenskap. En betydande strategisk forskningssatsning på molekylär biovetenskap blev grunden för en nationell kraftsamling på storskaliga analyser inom molekylärbiologi där fyra deltagande universitet i och bildade ett nationellt centrum som kallas SciLifeLab. Ytterligare strategiska forskningssatsningar gjordes för forskning på vanligt förekommande sjukdomar som diabetes och cancer. Vidare gjordes satsningar på neurologisk forskning, stamcellsforskning, epidemiologi, psykiatri och vårdforskning. Utöver dessa satsningar har även universitet och högskolor tillfört ytterligare resurser för livsvetenskaplig forskning. Tillsammans har dessa satsningar inneburit en omfattande kraftsamling för forskning inom livsvetenskap. Regeringen redovisar i denna proposition ett antal åtgärder för att ytterligare stärka position som en stark forskningsnation inom det livsvetenskapliga området och som ett attraktivt land för den internationella läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikindustrin att placera forsknings- och utvecklingsenheter. 9.1Utvecklingen inom livsvetenskaplig sektor är en framstående forskningsnation inom medicin. Svensk forskning har bidragit med viktiga forskningsresultat inom medicin och andra livsvetenskaper. Inom medicin har den internationella konkurrensen hårdnat och allt fler länder har gjort betydande satsningar, inte minst inom den kliniska forskningen. Inom läkemedelsområdet pågår det en strukturomvandling, och de stora globala läkemedelsföretagen gör omfattande omprioriteringar av insatser i de tidiga skedena av forskning och utveckling av nya läkemedel. Detta har bl.a. inneburit att företagen utvecklar ytterligare samarbeten med universitet och högskolor och små bioteknikbolag samt att samarbetet mellan stora läkemedelsbolag har ökat. Traditionellt sett har företagen inom livsvetenskap i haft ett nära samarbete med forskare vid universitet och högskolor. Den internationella utvecklingen gör att detta samarbete behöver öka ytterligare. I flera länder, som liksom har en lång tradition av framstående forskning och utveckling inom livsvetenskaperna, har det genomförts omfattande nationella satsningar för att förbättra förutsättningarna för livsvetenskaplig forskning och utveckling och för företagande inom livsvetenskap. Det gäller t.ex. , , , och . har i flera omgångar genomfört reformer inom sitt forsknings- och innovationssystem. Motiven för att utarbeta olika strategier och genomföra de åtgärder som offentliggjorts har bl.a. varit att skapa ett starkare och mer globalt konkurrenskraftigt system där forskning och innovation samverkar allt närmare. En viktig del av den internationella utvecklingen inom medicinsk forskning kan sålunda beskrivas som ett närmande mellan grundforskning och tillämpad forskning. Även i har det tagits steg i denna riktning med anledning av den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) genom att ansvarsområdet för ämnesrådet för medicin inom har utvidgats till att också omfatta hälsa. Svensk medicinsk forskning har varit stark i internationell jämförelse i fråga om vetenskaplig kvalitet. Inom vissa områden har den dock tappat mark, även om andra områden fortfarande håller högsta internationella klass. har förutsättningarna för att bedriva klinisk forskning försämrats genom att utrymmet för sådan forskning inom sjukvården har minskat. Till följd av detta har andelen kliniskt verksamma disputerade forskare minskat. En bidragande orsak till att den kliniska forskningen har minskat kan vara den nuvarande strukturen med flera huvudmän. Landstingen ansvarar för att bedriva hälso- och sjukvård och medan forskning och utbildning är en gemensam angelägenhet för staten och landstingen. Staten finansierar huvuddelen av forskningen Prop. 2012/13:30 medan landstingen ansvarar för utvecklingsarbetet inom sjukvården. Den kliniska forskningens problem har uppmärksammats i ett antal olika rapporter och utredningar . De svårigheter som finns inom hälso- och sjukvården, när det gäller mer långsiktiga frågor som att ägna sig åt klinisk forskning när sjukvårdens resurser är begränsade och fokus ligger på att bedriva sjukvård, redovisas bl.a. av utredningen om den kliniska forskningen (SOU 2009:43). Näringslivet pekar på brist på forskande läkare och ett sviktande intresse hos sjukvårdshuvudmännen för samarbete kring kliniska prövningar. Forskarutbildad vårdpersonal vittnar om brist på tid för forskning, forskningens låga meritvärde, avsaknad av anställningar som kombinerar forskning och sjukvård, dåliga karriärmöjligheter och betungande administration. Universiteten efterlyser ökade resurser i form av höjda s.k. fakultetsmedel och pekar på den splittrade finansieringen som ett betydande problem. Dessutom efterfrågar universiteten ett ledarskap vid universitetssjukhusen och inom landstingen som prioriterar och utvecklar forskningen. Avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården, det s.k. , är en viktig länk mellan staten och landstingen när det gäller ansvaret för den kliniska forskningen. Avtalet reglerar frågor om samarbete och ersättning för läkarutbildning, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Det nuvarande avtalet, som har en femårig uppsägningstid, sades upp av staten i avsikt att förhandla fram ett nytt avtal. Regeringen utsåg en förhandlare för statens räkning, och förhandlingar med berörda sjukvårdshuvudmän om ett nytt avtal har inletts . Regeringens inriktning är att ett nytt ALF- avtal ska bidra till att långsiktigt säkra att klinisk utbildning av blivande läkare håller hög kvalitet, att internationellt konkurrenskraftig klinisk forskning främjas och att universitetssjukvården stärks som kvalitetsdrivande och innovativ i utvecklingen av svensk sjukvård. Det bör genomföras regelbundna utvärderingar av den kliniska forskningens kvalitet och av omsättningen av kunskap till praktik och kvalitetsmässig utveckling av hälso- och sjukvården. Sådana utvärderingar bör i ett nytt ligga till grund för fördelning av en viss del av ersättningen för landstingens åtaganden att medverka i läkarutbildning och klinisk forskning. 9.2Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning (SciLifeLab) forskarutbildning till Kungl. Tekniska högskolan bör öka med totalt 20132016 för finansiering av verksamheten vid det nationella centrumet för livsvetenskaplig forskning. öka med 2013 och med ytterligare 50 miljoner Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: Forskningscentrumet för livsvetenskaplig forskning, som de deltagande lärosätena har benämnt Science for Life Laboratory (SciLifeLab), är ett vetenskapligt centrum för storskalig molekylärbiologisk forskning och metodutveckling. Centrumet har sitt ursprung i en satsning på ett strategiskt forskningsområde inom molekylär biovetenskap som beskrevs i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). SciLifeLab drivs av fyra universitet, , Kungl. Tekniska högskolan, och . är verksamheten samlad på campus i , medan universitets satsning är fördelad på flera institutioner med Biomedicinskt centrum som bas. SciLifeLab, som framför allt koncentrerar sig på molekylärbiologisk och medicinsk forskning, har som ett av sina främsta mål att förklara den molekylära grunden för komplexa sjukdomar. genomet hos människor och andra levande organismer och beskriver proteiners strukturer, egenskaper och deras placering i celler. kan olika sjukdomsorsaker kartläggas och nya behandlingsmetoder samt nya läkemedel utvecklas. I storskaliga experiment, där stora mängder prover av biologiskt material, t.ex. från biobanker, analyseras gemensamt, ges möjligheter att upptäcka genetiska eller biokemiska Dessa samband ger en större förståelse för biologiska och medicinska processer och funktioner. SciLifeLab är under uppbyggnad men har producerat en stor mängd betydelsefulla vetenskapliga resultat. laboratoriet har deltagit i studier som publicerats i de främsta internationella vetenskapliga tidskrifterna inom bl.a. detektion av prostatacancer, genetiska orsaker till diabetes och leukemi, kartläggning av granens genom, metoder för storskalig biobankanalys, jämförelse mellan däggdjurs genreglering och kartläggning av sjukdomsrelaterade SciLifeLab bör bli ett forskningscentrum för nationell samverkan kring storskaliga molekylära analyser inom livsvetenskapen. som finns tillgänglig vid infrastrukturen är av intresse för en stor del av svensk forskning inom detta område och det bedöms därför angeläget att hålla denna samlad. Därmed kan högkvalitativa analyser och tolkningar av forskningsresultat göras tillgängliga för forskare i hela landet. Regeringen ser det som mycket angeläget att SciLifeLab får möjligheter att utvecklas till ett världsledande centrum för storskalig molekylärbiologisk forskning på högsta internationella nivå för att kunna attrahera de allra främsta forskarna i världen inom området. steg i att förstärka roll som en betydande aktör inom modern genomik, proteomik och liknande metoder är att vidareutveckla SciLifeLab som en samlad resurs för livsvetenskaplig forskning med fokus på storskalig biologisk och biomedicinsk analys. styrkeområden, framför allt forskning med hjälp av register, longitudinella befolkningsstudier och biobanker, kan genom SciLifeLab få en konkurrensmässig fördel och skapa bra förutsättningar för den svenska forskningen. För att satsningen även ska få en betydelsefull roll ur ett näringsperspektiv behövs goda möjligheter att etablera samarbeten med näringslivet. Tekniska högskolan bör ansvara för att vidareutveckla detta Prop. 2012/13:30 nationella centrum för storskalig, molekylärbiologisk forskning, i nära samverkan med , och . Verksamheten för SciLifeLab bör ledas av en styrelse inom Kungl. Tekniska högskolan som bör vara sammansatt av personer som i huvudsak bör komma från dessa och andra lärosäten. Regeringen avser att reglera verksamheten i en särskild förordning. De medel som har tilldelats de fyra lärosätena för det strategiska forskningsområdet molekylär biovetenskap bör användas för verksamheten vid SciLifeLab. Mot denna bakgrund bör anslaget för forskning och forskarutbildning till Kungl. Tekniska högskolan öka med totalt 2013 2016 för finansiering av verksamheten vid SciLifeLab. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. 9.3Forskning för näringsliv och samhälle En del av satsningarna på strategiska forskningsområden som presenterades i propositionen Ett Lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) avsåg medicinsk och livsvetenskaplig forskning. Där utpekades flera områden där svensk medicinsk forskning är internationellt mycket konkurrenskraftig och där ytterligare satsningar kan bidra till att fler svenska forskargrupper blir världsledande. Förutom de områden som utpekades då finns det anledning att göra särskilda satsningar inom ytterligare några områden inom livsvetenskap där svensk forskning håller hög internationell klass och där forskningen kan bidra till att lösa stora utmaningar för samhället. Det gäller forskning om infektion och antibiotika samt forskning om åldrande och hälsa. Regeringens bedömning: Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör öka med totalt 20132016 för forskning om infektion och antibiotika. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2016. Skälen för regeringens bedömning: Infektionssjukdomar är en av de främsta orsakerna till ohälsa och hög dödlighet i världen. är infektion den näst vanligaste dödsorsaken efter hjärt- och kärlsjukdomar. Bland infektionssjukdomar är den främsta dödsorsaken bakteriella luftrörsinfektioner såsom pneumokock- infektioner och tuberkulos. Bland barn är akuta luftvägsinfektioner, främst lunginflammation, huvudorsaker. i samband med förlossning och infektioner hos nyfödda ger också upphov till hög dödlighet. globala hälsoutmaningarna är ökningen av antibiotikaresistens hos sjukdomsframkallande bakterier och den snabba spridningen av dessa bakterier bland människor och djur. ökning av infektioner till följd av klimatförändringar, större spridningshastighet av nya smittor som en följd av ökat resande och spridningen av nya antibiotikaresistenta bakteriestammar motiverar en prioritering av dessa områden. Den moderna sjukvården är beroende av effektiva antibiotika vid exempelvis cancerbehandlingar, transplantationer och operationer som innebär en ökad infektionsrisk. Bristande sjukhushygien kan vara en bidragande orsak till ökad spridning av antibiotikaresistens. intensivvården förekommer det bakterieinfektioner där Allvarliga infektioner, som svår lunginflammation eller infektion efter omfattande kirurgi, behandlas med antibiotika som är verksamma mot flera olika typer av bakterier innan diagnostisering av bakterietyp skett, eftersom en fördröjning av behandling leder till en försämrad prognos med ökad risk för dödlighet. vissa länder kan förekomsten av resistens för antibiotika som är verksamma mot flera olika typer av bakterier vara och ibland förekommer multiresistens, dvs. resistens mot flera antibiotika Då kan svåra infektioner inte alltid botas, vilket leder till Det finns även ett tydligt samband mellan hög konsumtion av antibiotika och hög nivå av resistenta bakteriestammar. Överanvändning av antibiotika måste därför undvikas. patienter i på grund av utvecklingen av antibiotikaresistens, vilket uppskattas orsaka en kostnad för sjukvård och produktivitetsbortfall som totalt uppgår till per För vissa infektioner orsakade av resistenta bakterier kommer det snart att saknas fungerande antibiotika. Dessa infektioner kommer då inte att incitament att utveckla nya antibakteriella preparat, eftersom vinsterna för dessa riskerar bli kortsiktiga och osäkra. Det är sannolikt att även nya antibiotika kommer att bli verkningslösa efter viss tids användning på grund av resistensutveckling hos bakterier. kommersiella potentialen för behandling av sjukdomar som på relativt kan botas sämre än för läkemedel för behandling av kroniska eller långvariga sjukdomstillstånd. Det finns också ett stort behov av prevention, framförallt i form av nya typer av vaccin. Även utveckling av nya effektiva diagnostiska metoder Om identifiering av bakterietyp och val av adekvat specifik behandling kan göras snabbt, kan uppkomst av ny resistens förebyggas. Ett komplicerat samspel mellan bakterier gör att spridningen av antibiotikaresistens är möjlig på många olika sätt. kan spridas från djur till människa, men resistensegenskaper kan även utbytas mellan djurs och människors bakterier. Zoonoser, sjukdomar som kan överföras mellan djur och människa, är ett ökande problem och bidrar till resistensutvecklingen. Många av de nya infektionssjukdomar När det gäller antibiotikaanvändning inom veterinärmedicin är problemet mycket stort. Även om stora insatser har gjorts för att minska av tamdjur så har det under det senaste decenniet påvisats flera nya resistenstyper hos svenska djur. Utmaningarna som orsakas av epidemier och antibiotikaresistens är gränslösa och måste hanteras genom globala samarbeten. Enligt regeringens bedömning i skrivelsen Regeringens politik för global utveckling ska också bemöta globala utmaningar som utgör hinder för en rättvis och hållbar global utveckling (skr. 2007/08:89, bet. 2007/08:UU5, rskr. 2007/08:252). En av sex globala utmaningar som prioriteras är smittsamma sjukdomar och andra hot mot hälsan. Behovet av ett effektivt användande av antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur har tidigare slagits fast i propositionen Strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar (prop. 2005/06:50, bet. 2005/06:SoU13, rskr. 2005/06:178). Om de mål som formulerades i propositionens handlingsplan ska uppnås, behöver resurserna för forskning öka. Såväl grundläggande forskning som klinisk forskning inom immunologi är stark i . Vidare finns det här stark forskning inom hiv, malaria, diarrésjukdomar, tuberkulos, urinvägsinfektioner och inom det veterinärmedicinska området. Däremot har forskning inom området mikrobiologi (bakterier, virus och parasiter) minskat. Att den grundläggande forskningen inom dessa områden har minskat har en negativ påverkan även på immunologisk forskning med risk för att också denna kommer att försvagas. Forskning om infektion och antibiotikaresistens är därför ett prioriterat område. Viktiga områden är grundläggande forskning kring molekylära mekanismer vid bakterieinfektion, utveckling av nya antibiotika, diagnostiska metoder, mekanismer för resistensutveckling, vårdrelaterade infektioner, vaccin och andra smittförebyggande åtgärder, hur antibiotika omsätts i människor och djur, hälsoekonomi och effekter av spridningen av antibiotika till den yttre miljön. Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör därför öka med totalt 20132016 för forskning om infektion och antibiotika. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2016. 20132016 för forskning om åldrande och hälsa. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare Anslaget för forskning till för arbetsliv och socialvetenskap bör öka med 20132016 för forskning om åldrande och hälsa. Anslaget bör öka med 25 miljoner kronor 2013 och med ytterligare 2014. beräknas anslagsnivån bli 2016. 2012/13:30 Skälen för regeringens bedömning: står liksom de flesta andra länder i inför en stor demografisk utmaning att anpassa samhället till en allt äldre befolkning. En fjärdedel av befolkningen beräknas enligt befolkningsprognos vara eller äldre 2050. Det blir fler unga och gamla i förhållande till antalet yrkesverksamma framöver. Kostnaderna för äldres hälso- och sjukvård och äldreomsorg uppgick till , och kraftiga kostnadsökningar väntas framöver. Det innebär en utmaning för vård och omsorg men också för arbetslivet, där allt fler måste ges förutsättningar att arbeta högre upp i åldrarna. Det är av samhällsekonomiskt värde att arbetskraftsdeltagande i högre åldrar ökar. som de äldres hälsa förbättras och allt fler äldre fortsätter att arbeta efter har de allra äldsta oftare flera sjukdomar och funktionsnedsättningar. I beräknas närmare 150 000 personer ha en demenssjukdom. Äldre med snabbt föränderliga vård-, omsorgs- och rehabiliteringsbehov kräver olika professionella insatser. Gruppen står för en stor del av konsumtionen av vård och omsorg. Enligt rapporten hur kan den förbättras? (, 2009) ordineras alltför många äldre olämpliga läkemedel. Allt fler äldre behöver insatser för psykisk ohälsa som kunskapen om äldre mäns och kvinnors psykiska hälsa och behov av behandling är bristfällig. För att samhället ska klara en anpassning till en åldrande befolkning kan forskningsresultat utifrån ett helhetsperspektiv bidra till en bättre hälsa och ökad livskvalitet, ett aktivt och hälsosamt åldrande med goda förutsättningar att arbeta högre upp i åldrarna, att samhället är tillgängligt med anpassat boende och boendemiljöer samt en effektiv vård och omsorg. Forskning om äldre och åldrande innefattar såväl medicinsk forskning som teknisk och socialvetenskaplig forskning. Studier kan gälla förebyggande, diagnostik eller behandling av sjukdomar som är direkt relaterade till åldrande. Forskningen kan också innefatta äldres arbets- och levnadsvillkor samt äldreomsorgens förutsättningar och demografiska förändringar. Medicinsk och annan forskning samt teknisk utveckling kan leda till nya lösningar som kan komma att förbättra hälsan för de äldre genom att ge effektiv prevention, diagnostik, vård och omsorg. Även vårdforskning som är ett område under uppbyggnad kan bidra med värdefulla resultat inom specifika områden, såsom reumatism, cancer, hjärnans åldrande, äldres psykiska ohälsa och läkemedelsanvändning samt odontologisk forskning och medicinsk teknik. Regeringen gör därför bedömningen att både och för arbetsliv och socialvetenskap är viktiga för en satsning på forskning om åldrande och hälsa. Åldrande är för många förknippat med sämre hälsa och att många drabbas av åldersrelaterade sjukdomar. Vissa sjukdomar, såsom demens och vissa neurodegenerativa sjukdomar, förekommer nästan uteslutande hos äldre. Andra sjukdomar såsom psykisk ohälsa, benskörhet, inflammatoriska sjukdomar, nedsatt funktionsförmåga, hjärt- och kärlsjukdomar samt cancer, är också vanligt förekommande hos den äldre befolkningen. har internationellt framstående forskning inom många områden med relevans för åldrandefrågorna. Epidemiologi är ett skandinaviskt styrkeområde som kan påvisa samband mellan miljö, uppväxt, livsvillkor och arv. Inom regenerativ medicin utvecklas bl.a. terapier baserade på transplantation av stamceller eller vävnader för att ersätta defekta celler och vävnader. Förhoppningen är att detta ska leda till nya behandlingar för sjukdomar som saknar botemedel, t.ex. Parkinsons sjukdom eller vissa muskelsjukdomar. Svensk forskning inom neurobiologi och neurodegeneration är av hög kvalitet, speciellt inom kognitionsforskning och Alzheimerforskning. Hjärt- och kärlsjukdomar är fortfarande den vanligaste dödsorsaken i , trots att allt fler överlever efter en hjärtinfarkt eller en stroke. ämnesöversikt 2010 för svensk forskning inom ämnesområdet medicin och hälsa visar att det finns flera starka forskningsområden inom hjärt- och kärlsjukdomar, bl.a. forskning om uppkomst och behandling av åderförkalkning, bildning av nya blodkärl samt betydelsen av olika arvs- och miljöfaktorer för hjärt- och kärlsjukdomar. översikt pekar också på mycket framstående forskning inom inflammationsområdet. Till de kroniska inflammatoriska sjukdomarna, som ofta drabbar äldre, hör ett antal reumatiska sjukdomar. Forskning inom åldrande och hälsa är en viktig del av de områden som stöds av för arbetsliv och socialvetenskap. För att uppnå ett högt och förlängt arbetskraftsdeltagande, och därmed fler arbetade timmar, efterfrågas bred forskning om hur vi skapar ett hälsosamt arbetsliv och vilken roll arbetsmiljö och arbetsförhållanden spelar för mäns och kvinnors deltagande i arbetslivet och utnyttjande av socialförsäkringar. Kunskapen om vilka rehabiliteringsinsatser och vilken kombination av insatser som bidrar till att bygga upp och återge människor arbetsförmåga behöver också öka. Forskningsresultat som rör effektiva förebyggande och hälsofrämjande metoder kan bidra till att stimulera individen att engagera sig i sin egen hälsa och därmed bidra till att skapa ett hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande perspektiv inom vård och omsorg. Kost och hälsa för äldre är ett område som är angeläget. Nutritionsforskning kan t.ex. resultera i nya möjligheter att förebygga och fördröja kostrelaterade sjukdomar, såsom hjärt- och kärlsjukdomar. Kunskap behövs om hur den fysiska utformningen av boende, boendemiljö och tillgången till effektiva teknikstöd i vardagen påverkar äldres aktivitet, delaktighet och självständighet samt behov av vård och omsorg. Forskningsresultat kan ge kunskap om effekter av stöd, vård och omsorg samt boende, särskilt för de mest sjuka, som behöver sammansatta insatser på grund av många olika funktionsnedsättningar eller sjukdomar. Forskningen bör göras utifrån ett patient-, brukar- och anhörigperspektiv. Forskning som rör innovativ användning av informationsteknologi och ny teknik för tekniska hjälpmedel och nya behandlingar är ett eftersatt område med stor potential inom vård och omsorg. Vidare kan forskningsresultat som rör styr- och driftsformer inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården bidra till att man kan analysera kostnader, kvalitet och jämlikhet inom vården.