prop · H00325 · 2012-10-15 00:00:00 — Behovet är störst på järnväg eftersom den är extra känslig för störningar vid ett högt kapacitetsutnyttjande, där underhåll och reinvestering är centrala åtgärder. Kapacitetsbrister på väg leder till att funktionen försämras men inte upphör. Även med utvecklingsnivå låg är det dock viktigt att upprätthålla bärigheten på vägarna och att se till att standarden på utpekade stråk och till utpekade noder inte försämras. Ett flertal farledsåtgärder föreslås också. Gruvnäringens behov i närtid tillgodoses. Utöver de satsningar som görs i utvecklingsnivå låg kan viktiga satsningar genomföras för att utveckla standarden i den delen av infrastrukturen som är viktigast för godstransporter. Ett prioriterat godsnät med högre kapacitet och med tillhörande noder och hamnar ger svenskt näringsliv möjligheter att stärka sin konkurrenskraft. Godskörfält på vägarna ger förutsättningar för en effektiv hantering av godsflöden i närheten av och inom storstäderna. Funktionen i det utpekade vägnätet förbättras till exempel genom uppvärmda körfält, vilket gynnar framkomligheten för alla trafikanter. Satsningarna utvecklar järnvägens potential att kunna ta emot ytterligare godstransporter genom ett antal åtgärder. Sjöfartens möjligheter att kunna ta in större fartyg till kaj i flera hamnar tillgodoses. Teknikutveckling av lastbilar ger förutsättningar för en ökad lastvolym per ekipage och lägre energiförbrukning per transporterad godsmängd. Föreslagna investeringar i prio 2 stärker i synnerhet järnvägsfunktionen ytterligare. De tar sikte dels på basindustriernas behov, dels på behoven hos den övriga godstrafiken i . Flera investeringar som föreslås i prio 3 är av omfattande karaktär. Dessa har potential att i grunden påverka hur godstransporterna sker och vilka konsekvenser dessa har för näringslivets struktur och konkurrenskraft, samt effekterna av transporter ur ett hållbarhetsperspektiv. En stor men potentiellt mycket betydelsefull investering är elektrifiering av godsnätet på väg. En sådan måste givetvis föregås av tester för att säkerställa funktion och lönsamhet. Kapacitetssituationen i storstäderna bedöms bli speciellt problematisk. Därför har tagit fram separata storstadspaket för de tre storstadsregionerna. För att paketen ska bli effektiva är de sammansatta av samverkande åtgärder. De styrmedel som ingår i utvecklingsnivå låg bedöms vara nödvändiga för att på kort sikt motverka flera av de allvarligaste kapacitetsproblemen. Flera av åtgärderna kräver mer samordning eller inslag av skatter och avgifter för att de ska leda till ett effektivare utnyttjande av systemet. Styrmedel kommer att vara en viktig del i lösningarna även på , men det kommer också att krävas större investeringsåtgärder. Genom en utvecklad samhällsplanering kan man skapa förutsättningar för ett effektivare resande med kollektivtrafik med hög kapacitet. I krävs dels snabba åtgärder som kan ge effekt , dels åtgärder för att förhindra att eftersläpningen i infrastrukturens utveckling fortsätter. Paketet omfattar åtgärder i steg 1 till 4 för och kringliggande större städer i samt och . Utvecklingsnivå låg omfattar åtgärder som ska leda till effektivare utnyttjande av infrastrukturen som bland annat åtgärder på , trimningar av det övergripande vägnätet och utvecklade styrmedel. Genom underhålls- och driftåtgärder tillvaratas redan gjorda investeringar och antalet trafikstörande fel kan långsiktigt minskas. Tågtrafiken kan utökas och restiden minska genom att tågens körtider jämnas ut, till exempel StockholmVästerås och . Kollektivtrafiksatsningar inriktas på att skapa en rimlig framkomlighet för busstrafiken och vissa satsningar på snabbusslinjer (BRT). Tillgängligheten för cykel kan öka genom en relativt stor utbyggnad av regionalt sammanhängande cykelvägar. Utvecklingsnivå låg innehåller också åtgärder för att öka andelen kollektiva resor till och därmed undvika begränsningar i flygtrafiken. Åtgärderna ger en möjlighet att klara den förväntade resandeökningen med kollektivtrafik inom och mellan länen i . Tågtrafiken mellan och kan anpassas efter olika önskemål med olika uppehållsbild, och restiden kan minska avsevärt. Kommunerna får effektiv kollektivtrafik genom en ny tunnelbaneförbindelse som ökar tillgängligheten till samt bland annat arbetsplatstäta områden i och . Om försöket med pendelbåtar slår väl ut kan de utvecklas och ge ökad tillgänglighet för resenärer som har resvägar tvärs över fjärdar. Åtgärderna fullföljer satsningen på kollektivtrafik med hög kapacitet som bedöms kunna få en viktig roll för regionens trafikförsörjning. Det omfattar bland annat utökad spårtrafik mot nordost för kommunerna . Därigenom minskar också trycket på vägtrafiken. Genom att hela Ostlänken byggs ut kortas restiderna från och /till och , som knyts tätare till den gemensamma funktionella arbetsmarknaden i östra . Kompletteringar av vissa vägar som gränsar till Förbifart kommer att minska köbildningen i trafiklederna på övergripande vägar i ytterområdena. Ökad kapacitet på öppnar för att göra flygplatsen och dess arbetsplatser än mer regionalt tillgängliga. Åtgärderna ger ny infrastruktur som kan ta hand om flödena i vägnätet och skapa förutsättningar att minska de omfattande och svårhanterade köerna på och Värmdöleden (väg 222). Det som skapar denna möjlighet är en östlig förbindelse i vägnätet tillsammans med förstärkningar norrut och österut samt utvecklade styrmedel. Tågtrafiken mellan och förstärks ytterligare genom fler avgångar, kortare restider och fler tillgängliga stationer. Det leder till en tätare knuten arbetsmarknad. Paketet omfattar ett geografiskt område inom cirka 10 mils radie runt . Det innefattar en halvcirkel begränsad av , och . Införandet av trängselskatt i kombination med satsningen på kollektivtrafik i innebär att efterfrågan på möjligheter att pendla med tåg kommer att öka. konkurrerar pendeltågen om den begränsade spårkapaciteten in mot med bland annat godstågen till hamn. För att de spårburna person- och godstransporterna in mot ska kunna utvecklas krävs både mindre trimningsåtgärder i järnvägssystemet och större spårutbyggnader på lite . Åtgärder behöver också genomföras på det övergripande vägsystemet i . Framför allt infartslederna och vissa trafikplatser är hårt belastade. På kort sikt behövs trimningsåtgärder och satsningar på kollektivtrafiken. På lite behövs även större ombyggnader för att uppnå en omfördelning från de centrala delarna ut mot kringfarterna, framför allt av tunga transporter. Utvecklingsnivå låg omfattar åtgärder som möjliggör att de belastade spåren på Västra stambanan och in mot utnyttjas effektivare genom utjämnade körtider. Det medför att trafiken kan utökas så att fler tåg gör uppehåll på de större stationerna. Utjämnade körtider krävs också för att kunna köra den nya pendeltågstrafiken ÄlvängenGöteborg i kombination med annan tågtrafik. Det akuta behovet av uppställningsspår i tillgodoses också i denna nivå. Trimningsåtgärderna på vägsidan är inriktade på att förbättra framkomligheten på de belastade infartslederna in mot på relativt kort sikt. Nivån innebär bland annat att kollektivtrafikförsörjningen förbättras avsevärt mellan regionens två största städer, och , och till flygplats. Regional- och pendeltågen får genom förlängda plattformar möjlighet att utöka antalet sittplatser. Denna nivå innebär också en satsning på en av kringfarter, E6.20 Söder-västerleden etapp 2. Åtgärder på denna behövs, eftersom trafikbelastningen på kringfarter sannolikt kommer att öka då trängselskatten införs. För att öka kapaciteten i kollektivtrafiken krävs även att de mest angelägna spårvägsutbyggnaderna genomförs. Nivån innebär bland annat fortsatt utbyggnad av kapaciteten på Västra stambanan närmast samt utbyggnad av dubbelspår hela sträckan GöteborgLandvetterBollebygd. Det medför att tågtrafiken kan utökas ytterligare. Denna nivå innebär bland annat att dubbelspårsutbyggnaden slutförs. Det skapar förutsättningar för en kraftfull utveckling av regionaltågstrafiken, vilket medför betydande restidsminskning. Den starka befolkningstillväxten i och utbyggnaden av regional tågtrafik medför att kapaciteten inte räcker för att tillgodose efterfrågan. Även på vägnätet förväntas trängselproblemen öka. En särskild utmaning är att klara framkomligheten för den omfattande transittrafiken, på både väg och järnväg. Paketet omfattar län. Utvecklingsnivå låg innehåller främst åtgärder för att trimma och använda befintlig infrastruktur mer effektivt. Således ingår effektivare utnyttjande på de hårt belastade järnvägssträckorna HässleholmLund och HelsingborgLund genom utjämnade körtider. Det medför möjlighet att utöka trafiken så att fler tåg gör uppehåll vid de större stationerna. Paketet innehåller också mindre åtgärder för att den genomgående godstrafiken längs ska kunna köra med full tåglängd och gå den kortaste vägen via ÅstorpTeckomatorp. Det ingår också några mindre åtgärder för effektivare lokal och regional persontrafik på järnväg. På vägnätet ingår åtgärder för att förbättra framkomligheten genom åtgärder i trafikplatser och andra korsningar, särskilt inriktade på busstrafikens framkomlighet. Trängselskatt föreslås utredas i . Åtgärderna på nivån prio 1 leder till att tågtrafiken får bättre robusthet på de mest belastade järnvägssträckorna. En viss utökning kan också ske. Åtgärder på för att klara den genomgående godstrafiken ingår. Åtgärderna på nivån prio 2 stärker de tyngsta järnvägstråken, och den regionala tågtrafiken kan utökas till bland annat och . Paketet innehåller åtgärder för att öka kapaciteten på och , vilket gynnar utvecklingen av både lokal och långväga trafik. Dessutom ingår den tredje och sista etappen för att få ett funktionellt godsstråk genom . Åtgärderna på nivån prio 3 innehåller ökad kapacitet över , då inte klarar den förväntade trafikökningen. En ny fast förbindelse stärker integrationen i och avlastar transportsystemet i . En ny järnväg MalmöStaffanstorpSjöboTomelilla (Simrishamnsbanan) medför kraftigt minskade restider för många pendlare. Persontransportpaketet omfattar långväga och regional persontrafik exklusive storstad. Det krävs åtgärder för att upprätthålla och förbättra kvaliteten för långväga och regionala persontransporter. Det gäller såväl för att knyta ihop de tre storstadsregionerna som för att ge goda förutsättningar för regional utveckling utanför dessa. Järnvägssatsningarna är inriktade på de stråk som har högt resandeunderlag. Höghastighetsbanor finns inte med, men Ostlänken och GöteborgBorås kan komma att ingå i en framtida höghastighetsbana. För det långväga resandet är det viktigast att säkerställa ett rimligt utbud, god kapacitet och rimliga restider för affärsresor och turistresor. För det regionala resandet är åtgärderna inriktade på effektiv och attraktiv arbetspendling. I denna nivå finns några åtgärder för att öka marknadsandelen för långväga busstrafik efter ostkusten i . Sträckan NorrköpingLinköping behöver åtgärdas snabbt, eftersom den utgör en flaskhals för såväl regional som nationell spårtrafik. I övrigt behövs åtgärder på stråk med omfattande trafik för resor till besöksnäringens större destinationer. Med denna nivå kan kapaciteten förbättras så att tågrestiderna kan komma tillbaka till de restider som fanns kring . Det innebär och StockholmSundsvall, och StockholmKarlstad och ner mot på sträckan StockholmMalmö. Utöver detta föreslås vissa hastighetshöjande åtgärder. Kollektivtrafikförsörjningen mellan och och till flygplats förbättras avsevärt. Kapacitetsförstärkning på sträckan BorlängeUppsala. I denna nivå ingår hela Ostlänken, som innebär en väsentlig förbättring för pendlare och för resande till . Det innebär också att knyts väsentligt närmare den växande arbetsmarknadsregionen i . Dessutom färdigställs sträckan GöteborgBorås. Teknikutveckling, styrmedel och fysisk planering mot ett mer transportsnålt samhälle är avgörande för om transportsektorn kan nå klimatmålen. Därför har ett klimatscenario tagits fram som innehåller en målbild där klimatmålen nås. Klimatscenariot omfattar också vilka åtgärder och styrmedel som krävs för att nå denna målbild. Övergripande handlar det om ett avgörande vägval i svensk klimat- och transportpolitik. Nedan redovisas ett mer specifikt klimatpaket med infrastrukturåtgärder och vissa styrmedel som bidrar till klimatscenariot. Observera dock att dessa åtgärder ensamma är långt ifrån tillräckliga för att nå klimatmålen, det behöver kompletteras med de ytterligare åtgärder och styrmedel som föreslås i klimatscenariot. Generellt kan sägas att delar av de utvecklingspaket som beskrivits tidigare avseende storstäder, gods- och persontransporter stödjer en utveckling mot begränsad klimatpåverkan. Istället för att räkna upp alla dessa åtgärder igen beskriver vi skillnaderna jämfört med dessa paket. En utveckling enligt klimatscenariot kommer kräva en omprövning av väginvesteringar som behovet av åtgärder för att öka kapaciteten i kollektivtrafiken och godstransporter på järnväg och i sjöfart kommer att öka. Det innebär att klimatpaketet har högre kostnader än övriga paket. Fokuseringen på kollektivtrafik gör också att fler av de insatser som föreslås ligger inom kommuners och regioners ansvarsområden. Satsningen på kollektivtrafik, gång, cykel och samordande godstransporter i staden förutsätter därför en ökad statlig medfinansiering. Denna nivå innefattar huvuddelen av åtgärderna i motsvarande nivå för storstadsområdena, persontransporterna och godstransporterna. Satsningar på kollektivtrafik behövs även i och kring tätorter utanför storstäderna. Ytterligare fokus läggs på kollektivtrafik, framförallt buss och BRT samt gång- och cykelvägnät. Trängselskatter i stortstäderna, körfält som lyfts från bil till kollektivtrafik, minskat antal parkeringsplatser och högre avgifter används som styrmedel. Ytterligare fokus läggs på styrmedel och åtgärder för att öka attraktiviteten hos godstransporter inom sjöfarten. Citylogistiken utvecklas genom transportsnåla omlastningspunkter, samordning av varudistributionen och styrning av trafiken. På denna nivå beskrivs ytterligare utbyggnad av elektrifierade BRT-system i kombination med lokalbussar för att få god täckning. Medel för utökad vägkapacitet satsas istället på kollektivtrafik, gång och cykel samt för godstransporter på järnväg. På denna nivå bör också klimatpaketet kombineras med paket inom samhällsbyggnad för att förtäta och bygga om områden i städerna så de blir mer transportsnåla. Kraftfulla åtgärder behövs för att öka kapaciteten och tillåta längre, tyngre, bredare godstransporter på järnväg med minskade transporttider. För att frigöra ytterligare kapacitet på järnväg behövs åtgärder som främjar godstransporter med sjöfart. Satsningarna i godstransportpaketet behöver då kompletteras. De samordnade godstransporterna i städerna stärks och elektrifieras på denna nivå. På denna nivå kan spårväg övervägas som alternativ till elektrifierad BRT i särskilt kapacitetskrävande sträckningar. Jämfört med övriga paket kan nya vägförbindelser prioriteras bort som nya tågförbindelser till flygplatser blir lägre prioriterade än i övriga paket när flygtrafiken inte antas öka. Ytterligare investeringsutrymme ger också utrymme för ytterligare kapacitetsutbyggnader av järnvägen med fokus på storstäder och långväga godstrafik. På denna nivå kan tunnelbana övervägas som alternativ till elektrifierad BRT och spårväg i särskilt kapacitetskrävande sträckningar. Inte heller på denna nivå återfinns nybyggnation av vägar. Ytterligare investeringsutrymme används istället för förstärkning av kollektivtrafiken samt godstransporter på järnväg och sjöfart. En elektrifiering av vägnätet inleds också på denna nivå. Åtgärdsförslagen till 2025 fördelade per region De åtgärder i de olika utvecklingspaketen som har en geografisk tillhörighet visas på kartan nedan. Detta oavsett vilket paket de ingår i. Regionindelningen utgår från regioner. Åtgärderna är exempel och är framför allt de som ingår i utvecklingsnivå låg samt prio 1 i utvecklingsnivå hög. I samtliga regioner ingår åtgärder för drift, underhåll och reinvestering för väg och järnväg. Central hamn för gods Effektivare järnvägstrafik på Stambanan genom övre och genom mer enkelriktning av godstrafiken så banorna fungerar mer som ett dubbelspår Utred möjligheten att använda för omledning Tillåta längre och tyngre fordon i vissa relationer, ett exempel på detta är ETT- projektet Värme i ett körfält vid stigning på det strategiska godsnätet Bärighet och erforderlig breddning på det för näringslivet prioriterade vägnätet inklusive väg mellan och Ökad kapacitet i form av förlängda mötesstationer och nya mötesspår på Breddning och ökad standard på delar av Effektivare järnvägsdrift på Godsstråket genom Bergslagen och genom mer enkelriktning av godstrafiken så banorna fungerar mer som ett dubbelspår Spårbyte och ökad axellast på sträckan NylandLångsele möjliggör omledning av gods från Generella åtgärder på de starka stråken för turistdestinationer Bärighets- och kapacitetsåtgärder på järnväg för gruvnäringen Elektrifiering av spår till hamn för att möta industrins ökade transportbehov GävleFalun/FagerstaFrövi, ökad kapacitet Ostkustbanan , första dubbelspårsetapp Åtgärder för ny kapacitet på Dalabanan Utvecklad trängselskatt (indexuppräkning och på ) Effektivare storstadslogistik, åtgärdssatsningar för varuförsörjning och distributionstrafik Utbyggnad av cykelstråk för ett sammanhållande nät Trimningsåtgärder väg och järnväg, till exempel infartsleder, trafikplatser, rampstyrning, plattformar Riktade satsningar på kapacitetsstark kollektivtrafik, till exempel BRT och tunnelbana () samt utbyggnad av infartsparkeringar Insatser för att få full effekt av Åtgärder för att förbereda vägsystemet för Förbifart Kapacitetshöjande åtgärder i farleden LandsortSödertälje Säkra kapacitet med hänsyn till utsläppstaket Effektivisering av omloppsnära uppställning och kapacitet för depåanslutningar , två nya spår TomtebodaBarkarby () Mindre åtgärder i farleden vid för effektivare malmtransporter Bärighets- och kapacitetsåtgärder på järnväg för gruvnäringen, bland annat RekarneEskilstunaFlen Utbyggnad av kapacitet på järnvägen mellan och HallsbergDegerön ytterligare etapp för dubbelspår Ostlänken Etapp 1 LinköpingNorrköping för att förbättra kapacitet och transportkvalitet Utjämnade hastigheter //KungsbackaGöteborg Förlängning av plattforms- och uppställningsspår Trimning och förbättring avtill exempel vägar, ramper, busskörfält, reversibla körfält, ytterligare körfält Åtgärder på rangerbangården i som nått sin tekniska livslängd , planskild spårkorsning (förberedelse för Västlänken) Etapp 2 kapacitetsåtgärder SkövdeGöteborg Farledsåtgärder , och Luröleden E6.20 SöderVästerleden etapp 2 Bättre användning av järnvägskapacitet /HelsingborgLundMalmö Tillägg av additionskörfält mellan trafikplatser, och och ytterligare körfält på AlnarpLöddeköpinge Trimning och förbättring av till exempel vägar, ramper och busskörfält i , och Samtidig infart och hastighetsanpassning, sträckan SandhemNässjö Kraftförsörjningsåtgärder för ökad trafik på Trelleborgsbanan Utredning av trängselavgift för Sydostlänken, upprustning och ny bana ÄlmhultOlofströmKarlshamn Utbyggnad till fyra spår FlackarpLund C Godsstråket genom , ökad kapacitet ÅstorpTeckomatorp och KävlingeArlöv Finansiering av föreslagna utökade åtgärder 20122021 I rapporten redovisas förslag till utökade åtgärder inom gällande planperiod. Tillkommande kostnader för utökningarna samt förslag till finansiering av dessa redovisas nedan. Drift och underhåll inkl reinvestering Drift och underhåll samt bärighetsåtgärder Höjd banavgift omfördelas till Drift och underhåll Drift och underhåll inkl reinvestering att finansiera genom effektivisering Återstår att finansiera med tillskott av anslag eller lån Tabell 4: Åtgärdskostnader 20122021. Förslag till finansieringsformer i ett långsiktigt perspektiv Finansieringssätten bör väljas och formas så att de stödjer ett trafikslagsövergripande synsätt, ändamålsenliga åtgärdsval och ett effektivt genomförande av beslutade åtgärder. Följande riktliner föreslås: Förvaltning (drift, underhåll, reinvestering och trimning) finansieras genom statliga anslag och brukaravgifter med en långsiktig inriktning mot en ökande andel brukarfinansiering. Investeringar finansieras med statliga anslag kompletterat med och privat medfinansiering. Startade investeringsprojekt ska ha en säkrad totalfinansiering så att genomförandet kan ske på ett effektivt sätt. Medfinansiering från den kommunala sektorn är främst aktuell inom områden där de statliga och kommunala intressena berör och griper in i varandra som det beskrivits i utredningsrapporten av transportinfrastruktur (SOU 2011:49). Naturligen avser huvuddelen av den kommunala medfinansieringen storstadsområdena och de större städerna. Medfinansiering från näringslivet är främst aktuell då företag har särskilda funktionskrav som är dimensionerande för transportinfrastrukturen och vid etablering av anslutningar till statens infrastruktur (terminaler, hamnar, industrispår med mera). Investeringsåtgärder som syftar till ett effektivisera driften av transportinfrastrukturen bör finansieras genom upplåning. Särskilda finansieringsupplägg kan krävas för stora och komplexa investeringsprojekt. Kostnader för åtgärdsförslag 20222025 Kostnaderna för förvaltning av transportinfrastrukturen 20222025 har beräknats enligt följande. Totalt Järnväg - Förvaltning Drift och underhåll samt bärighet Totalt Väg - Förvaltning Tabell 5: Förvaltningskostnader 20222025. Det krävs för att fullfölja de investeringsprojekt som inte beräknas vara färdigställda vid utgången av . För att ytterligare utöka kapaciteten krävs investeringar i ny och uppgraderad infrastruktur. Identifierade möjliga investeringsåtgärder har grupperats i följande åtgärdspaket grupperats i storstadspaket för , och samt ett godspaket och ett persontrafikpaket för övriga landet. Nya investeringsåtgärder 2022-2025 i linje med långsiktig inriktning mot 2050 Tabell 6: Nya investeringsåtgärder per paket, 2022-2025. I tabellen redovisas uppskattade kostnadsintervall för de olika paket av investeringsåtgärder som beskrivs i rapporten. Angivna belopp avser åtgärdernas totalkostnader oberoende av finansieringssätt. Statlig medfinansiering till kommunala investeringar (exempelvis tunnelbana) är inte inräknad. Några stora investeringsåtgärder ingår i flera paket. Detta gäller HelsingborgHelsingör (och ), Norrbotniabanan (och ) samt Ostlänken (och Persontransport). Paketen ska därför inte summeras. Inom paketen avser redovisade värden de kostnader som tillkommer för respektive högre prioritetsnivå. De angivna paketkostnaderna avser totalkostnader för de åtgärder som ingår i paketen. De angivna åtgärderna kan påbörjas och till del slutföras . Kostnaden för klimatpaketet är i grunden samma som om paketen för storstad, persontransporter och godstransporter skulle genomföras . Inom paketen görs en omfördelning från satsningar på väg till kollektivtrafik, gång- och cykeltrafik och samordnade varutransporter. Alla satsningar måste samordnas väl och kombineras med transportsnål fysisk planering och kostnadseffektivitet. Utöver detta krävs ett stort antal styrmedel som föreslås i klimatscenariot. Till detta ska också läggas merkostnader för elektrifiering av det strategiska godsnätet. Kostnader för åtgärdsförslag 20262050 Uppskattningar har gjorts av de framtida kostnaderna för förvaltningen (trafikledning, drift, underhåll och reinvestering) av järnvägs- och väganläggningarna baserat på ett antal olika utvecklingsstrategier. Detta indikerar genomsnittliga årskostnader för vägnätet på mellan 12,8 och samt för järnvägsnätet på mellan 10,7 och . Dessa kostnader kommer att vara successivt ökande som följd av ökande trafikvolymer. Föreslagen nivå för trimningsåtgärder innebär kostnader på .