prop · GZ0392 · 2012-03-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2011/12:92 för export- och investeringsfrämjande Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en sammanslagning av det statligt finansierade export- och investeringsfrämjande som utförs av exportråd () och Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ). Regeringen bedömer att export- och investeringsfrämjandet kan effektiviseras i en gemensam organisation, och det statliga stödet för näringslivets internationalisering därmed stärkas. Regeringens förslag innebär att uppgiften att bedriva statligt finansierat investeringsfrämjande förs över till exportråd och att Myndigheten för utländska investeringar i avvecklas. Det förutsätter ändringar i avtalet om exportråd mellan regeringen och näringslivet, representerat av . Den nya organisationen föreslås i avtalet få namnet . Vidare anser regeringen att det inte längre finns behov av att i lag ange exportråds möjligheter att leda och planera exportfrämjande verksamhet i utrikesrepresentationen, varför bestämmelsen om detta i 1 § lagen (1975:490) om beslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m.m. föreslås upphöra att gälla. Motsvarande ändring görs i avtalet om exportråd. Lagändringen avses träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1975:490) om beslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m.m............. Ärendet och dess beredning.............................................................. exportråds verksamhet och finansiering .............. Det statliga uppdraget ....................................... Organisation i och utlandet ................ 4.2Myndigheten för utländska investeringar i verksamhet och finansiering ......................................... Organisation i och i utlandet .............. Samverkan med det regionala Överväganden och förslag .............................................................. och Myndigheten för utländska investeringar i ...14 6.2Ändring av avtalet mellan staten och ()... Den funktionella direktivrätten upphör............................ Konsekvenser av sammanslagningen ............................................. Bilaga 1 Remitterat lagförslag................................................................ Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser för Ds 2011:29 Översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjandet............................................... Bilaga 3 Remissinstanser för lag om ändring i lagen (1975:490) om beslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m.m. .............................................. Bilaga 4 Förslag till avtal om ...... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1975:490) om beslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m.m., 2.vad regeringen föreslår om avveckling av Myndigheten för utländska investeringar i (avsnitt 6.1), 3.att det statligt finansierade uppdraget avseende investeringsfrämjande inordnas i det nya (avsnitt 6.1), 4.att sluta avtal med om i huvudsaklig överensstämmelse med vad som förordats (avsnitt 6.2). Förslag till lag om ändring i lagen (1975:490) Prop. om beslutanderätt för exportråd Härigenom föreskrivs att 1 och 3 §§ (1975:490) om beslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m.m. samt rubriken till lagen ska ha följande lydelse. Lagen om beslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m.m. Lagen om beslutanderätt för beträffande handelssekreterare m.m. 1. planera och leda handelssekre- 1. planera och leda handelssekre- terarnas verksamhet samt export- främjande verksamhet inom utrikes- 2.besluta om handelssekreterares anställnings- och arbetsvillkor, i den mån dessa inte bestämts genom avtal eller det enligt särskilda bestämmelser är en myndighet som har beslutanderätt, dock inte i frågor om tillsättning av eller skiljande från tjänst, eller om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning, 3.besluta om statliga bidrag till språkutbildning med inriktning på affärsspråk. Vid utövandet av befogenhet som Vid utövandet av en befogenhet enligt första stycket tillkommer rådet som rådet har enligt första stycket, skall rådet i sak tillämpa de föreskrifter ska rådet i sak tillämpa de föreskrifter som skulle gälla för statlig förvalt- som skulle gälla för en statlig förvalt- ningsmyndighet i motsvarande fall. ningsmyndighet i motsvarande fall. Vad någon i samband med Vad någon i samband med exportråds befattning med handels- verksamhet eller på grund av uppdrag hos rådet har fått veta om hos rådet eller på grund av uppdrag enskilda företags eller samman- hos detta har erfarit om enskilda slutningars affärs- eller drift- förhållanden får han eller hon inte affärs- eller driftförhållanden får obehörigen yppa eller utnyttja. han ej obehörigen yppa eller utnyttja. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För sådant som någon har erfarit med anledning av exportråds verksamhet gäller dock 3 § i sin äldre lydelse. 1Senaste lydelse 1981:630. 2Senaste lydelse 1979:1076. Ärendet och dess beredning Statsrådet beslutade (UF2011/14664/UD/) om ett uppdrag att genomföra en översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjande. En särskild utredare gavs i uppdrag att lämna förslag till en mer preciserad och ändamålsenlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan de handels- och investeringsfrämjande samt Sverigefrämjande verksamheterna på exportråd (), Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) och , göra en kartläggning och analys med syfte att utröna förutsättningarna att samordna export- och investeringsfrämjandet på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt, och redovisa de statliga åtagandena och dessas förenlighet med gällande EU-regler om statligt stöd. Utredaren tog namnet Översynen av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjandet (UD 2011:B). Utredaren redovisade sitt uppdrag med departementspromemorian Översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjande (Ds 2011:29). I översynen föreslås bl.a. en sammanslagning av de export- och investeringsfrämjande verksamheterna i exportråd och i Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ). Översynen har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissyttrandena och en sammanställning av dem finns tillgängliga hos (UF2011/57098/UD/). För att få ett fördjupat kunskapsunderlag uppdrog regeringen (UF2011/47093/UD/) åt Statskontoret att utreda och analysera den verksamhet som Invest bedriver i . Statskontoret redovisade uppdraget i rapporten i fjärran En översyn av Invest Kinaverksamhet (2011:35). gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att genomföra en översyn av den svenska utrikesförvaltningen. Utredaren, som tog namnet , lämnade slutbetänkandet i världsklass (SOU 2011:21). Även denna utredning föreslår en närmare integration mellan export- och investeringsfrämjandet. Utredningen föreslår också att man avskaffar den s.k. funktionella direktivrätten i lagen (1975:490) om beslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m.m., som bl.a. innebär att rådet ska leda och planera exportfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen. Utredningen har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga hos (UF2010/27135/UD/EXPCH). Den föreslagna ändringen i lagen (1975:490) om beslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m.m. har varit föremål för en särskild remiss. Det förslag som sändes ut på remiss finns i bilaga 1 och en förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga hos (UF2011/64222/UD/). Förslagen ovan förutsätter att avtalet om exportråd ändras i enlighet med regeringens förslag i denna proposition. De föreslagna lagändringarna är av sådan beskaffenhet att regeringen inte anser att Lagrådets yttrande behöver inhämtas. I har staten och näringslivet samverkat för att öka den svenska exporten. Dåtidens svenska exportföretag grundade () för detta syfte, och föreningen gavs redan från början ett årligt bidrag från statsbudgeten. En samverkan skedde också tidigt med svenska ambassader och konsulat i utlandet. Efter hand kom staten att komplettera föreningens verksamhet med egna åtgärder. grundades och även andra myndigheter skapades för att främja särskilt de små och medelstora industriföretagens export. slogs det privata och det statliga exportfrämjandet ihop till exportråd (prop. 1972:31, bet. 1972:NU27, rskr. Organisationen kallas i dagligt tal . De statliga myndigheterna för exportfrämjande inlemmades i det nyskapade rådet som också tog över Allmänna Exportförenings exportfrämjande verksamhet. Ansvaret för handelssekreterarnas verksamhet fördes över till exportråd 1975 (prop. 12, bet. 1975:NU9 p 6, rskr. Staten och blev 1972 därmed huvudmän till exportråd där vardera huvudmannen utser halva styrelsen. ändrade 2004 sitt namn till () för att markera att man även värnade om importen till . Denna namnändring föranledde den senaste ändringen i avtalet mellan staten och näringslivet om exportråd. Skälen för ett statligt åtagande inom exportfrämjande har senast utretts av i betänkandet Svensk export och internationalisering (SOU 2008:90). Liksom i departementspromemorian Vad kräver krisen av främjandet? (Ds 2009:35) konstateras att exportfrämjandet korrigerar marknadsmisslyckanden och därför är samhällsekonomiskt motiverat. Den information och kunskap om exportprocedurer och exportmarknader som krävs för en lyckad exportsatsning är både tids- och resurskrävande för enskilda företag att bygga upp. När informationen väl är insamlad kan andra företag dra nytta av den. Ett offentligt finansierat exportfrämjande är därför motiverat för att möjliggöra spridning av sådan information som en kollektiv vara. Denna motivering kan även appliceras på investeringsfrämjandet, där kostnaden för att attrahera investeringar är alltför hög för att bäras av enskilda företag. En offentlig aktör kan däremot erbjuda information om investeringsförhållanden och -möjligheter i samt marknadsföra styrkor och kunskaper som är gemensamma för en bransch eller sektor. exportråd är en juridisk person men varken myndighet eller bolag. Flera statliga utredningar och utvärderingar har gjorts utan att leda till någon förändring av den grundläggande form som beslutades i och med grundandet . Det har konstaterats att samverkan Prop. 2011/12:92 med näringslivet har varit värdefull då den bidragit till exportråds lyhördhet för företagens faktiska behov av rådgivning och stöd samt till professionalismen i verksamheten. Den senaste utvärderingen gjordes av i betänkandet En utrikesförvaltning i världsklass (SOU 2011:21), som bekräftade den nuvarande organisationsformens fördelar i förhållande till tänkbara alternativ. Det statliga investeringsfrämjandet inleddes i och med inrättandet av Delegationen för utländska investeringar i (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300). Som skäl för inrättandet konstaterades att de svenska företagen till följd av bland annat EU- medlemskapet skulle behöva växa i utlandet snarare än i varför de inte kunde förväntas stå för en ökning av den svenska sysselsättningen. Därför behövdes utländska företags direktinvesteringar som komplement till de svenska företagens. I början fokuserades delegationens arbete på att locka investeringar som skapade sysselsättning i , men breddades uppdraget till att även omfatta investeringar som tillför kunskap, kapital och nya marknader till det svenska näringslivet. I betänkandet Statens roll för att främja utländska investeringar i (SOU 2001:109) utvärderades verksamheten, vilket ledde till att delegationen omvandlades till en myndighet. informerades om detta i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1, utg.omr. 24 Näringsliv). De skäl som angivits för ett statligt åtagande inom investeringsfrämjande bekräftades. Myndigheten ändrade 2010 sitt namn från det ursprungliga Invest in till Invest . Myndigheten har byggt upp en nära samverkan med regionala och lokala aktörer i arbetet med att attrahera utländska företagsetableringar. Med lokala och regionala aktörer avses sådana offentliga och privata aktörer som ansvarar för och deltar i lokalt och regionalt tillväxtarbete inklusive företagsetableringar, internationalisering och export. Exempel på sådana offentliga aktörer är länsstyrelser, kommuner, landsting och kommunala samverkansorgan. Även privata aktörer som t.ex. lokala eller regionala företagsföreningar, intresseorganisationer eller privata rådgivare kan ingå. Investeringsfrämjandet har också givits en roll i regeringens politik för regional tillväxt. exportråds verksamhet och finansiering Enligt avtalet om exportråd ska rådet stimulera tillväxt genom att stödja och främja svensk export och internationalisering och göra det lättare för svenska företag att växa internationellt. kan, efter överenskommelse mellan parterna, även utföra andra statliga Ändringar i avtalet om exportråd förut- sätter enighet mellan staten, företrädd av regeringen, och näringslivet, Regeringen kan förordna handelssekreterare, som fungerar som chef för Sverigeas exportråds utlandskontor. Vederbörande anmäls då vid den svenska ambassaden i landet och omfattas av diplomatisk immunitet. vissa fall drivs utlandskontoren i annan form, t.ex. som dotterbolag. exportråd företräds i de svenska regionerna av regionala Prop. 2011/12:92 exportrådgivare som samverkar med lokala och regionala organisationer med närliggande uppgifter. Denna samverkan underlättar möjligheten att få kontakt med särskilt små och medelstora företag som efterfrågar rådets tjänster. Samverkan sker även med statliga bolag samt andra nationella myndigheter och organisationer med uppgift att främja företagens tillväxt och internationalisering. exportråds verksamhet finansieras genom ett statligt uppdrag, ett bidrag från näringslivet samt inkomster från avgiftsbelagd verksamhet. Den statliga finansieringen anvisas under utgiftsområde 24 Näringsliv, anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet, anslagsposten 1. uppgick bidraget till och 2011 till . är det statliga bidraget . I beloppet ingår för en särskild satsning på riktade exportfrämjande åtgärder för att främja internationalisering i små och medelstora företag och export till tillväxtländer och andra prioriterade länder enligt en överenskommelse mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna. förstärks anslaget med räknat års nivå. Näringslivets bidrag uppgår till . Inkomsterna från de avgiftsbelagda tjänsterna varierar år var de . I tillägg till det årliga statliga uppdraget får exportråd medel för att utföra särskilda uppdrag som rör internationalisering inom strategiska affärssektorer (t.ex. miljöteknik och livsmedel). Dessa uppdrag är oftast tidsbegränsade till mellan ett och . uppgick exportråds intäkter från sådana uppdrag till . Den totala omsättningen 2010 blev således ca , vilket var lägre än året innan. Statens uppdrag till exportråd preciseras i det årliga riktlinjebeslutet. Enligt detta ska exportråd genomföra insatser framför allt för att främja exporten i små och medelstora företag. Inom området Grundläggande exportservice erbjuds avgiftsfria tjänster till företag och andra intressenter, grundläggande marknadsinformation och exportteknisk rådgivning samt produktion av faktablad och webbaserade tjänster m.m. exportråd har i sin årsrapport redovisat att man besvarade ca 21 000 frågor. Inom området Kompetensutveckling för företag ger exportråds regionala exportrådgivare små företag grundläggande avgiftsfri rådgivning och hjälp med exportförberedelser på hemmaplan. hade exportråds rådgivare enligt årsrapporten till staten personlig kontakt med ca 1 300 företag, varav drygt 700 ledde till Prop. 2011/12:92 fördjupad rådgivning kring internationalisering. Riktade satsningar för internationellt affärsfrämjande omfattar exportförberedande insatser på internationella marknader för små och medelstora företag och vissa främjandeaktiviteter på sådana marknader. Det gäller t.ex. handelsdelegationer och seminarier i samband med stats- och andra högnivåbesök, ofta i samarbete med svenska ambassader och konsulat. redovisade exportråd totalt 139 sådana olika seminarier och delegationsbesök. Bland de mest framträdande var deltagande i världsutställningen i och ett statsbesök i där exportråd arrangerade en bred företagsdelegation. För deltagandet i handelsdelegationer och seminarier betalar företagen normalt en schablonavgift som dock inte täcker exportråds kostnader för insatsen. För budgetåren 20112014 finns en överenskommelse mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna om en särskild satsning på riktade exportfrämjande åtgärder via exportråd. Satsningen ska inriktas på att främja exporten i små och medelstora företag och att främja handeln med BRIC-länderna (, , och ) samt . Satsningen inriktas särskilt på viktiga framtidsbranscher. avsätts för denna satsning. En särskild del av de riktade satsningarna är de så kallade Affärschansprojekten, där exportråd bistår små företag med fördjupad kunskap om en utlandsmarknad, partnersökning och en första långsiktig marknadsplan. Denna verksamhet är enligt exportråds uppgifter mycket efterfrågad. Enligt rådets redovisning av uppföljningen säger sig av de deltagande företagen ha gjort exportaffärer som ett resultat av projekten och av dem bedömer att de kommer att göra affärer . Enligt samma enkät bedömer samma företag att de kommer öka sin affärsvolym från export med sammanlagt . Särskilda uppdrag som rör främjande av internationalisering inom vissa prioriterade sektorer ges till exportråd via olika departement. motsvarade dessa tillfälliga uppdrag till ca , det vill säga omkring en fjärdedel av de totala statliga medel som överfördes till exportråd. Inom ramen för det statliga uppdraget förväntas exportråd också hantera och förmedla importfrågor i samverkan med andra myndigheter och andra aktörer. I beslut om riktlinjer för avseende exportråd förtydligar regeringen att exportråd förutsätts samarbeta med privata aktörer med specifik bransch- eller marknadskompetens där det ger ett mervärde. Utöver det statliga uppdraget utför exportråd ett antal företagsanpassade tjänster mot avgift. Det rör till exempel marknadsunder- sökningar, match-making, besöksprogram, stöd i affärssamtal och hyra Prop. 2011/12:92 av kontorsplats i utlandskontorens lokaler. 4.1.4Organisation i och utlandet exportråd leds av en verkställande direktör som utses av styrelsen. Styrelsen består av minst åtta ledamöter, varav staten genom regeringen och näringslivet genom () utser hälften var. Styrelsen väljer själv sin ordförande. Representantskapet är högsta beslutsorgan för rådet och består av högst åtta ledamöter, högst fyra från vardera parten. I representantskapet ingår enligt avtalet om exportråd alltid statssekreteraren för utrikeshandelsfrågor och ordföranden i SAU. exportråd beslutar själv om sin interna organisation. Storleken på utlandsorganisationen varierar löpande. har exportråd haft över 60 utlandskontor i mer än 50 länder. I fanns 2011 drygt 20 regionala exportrådgivare som tillsammans täcker alla län. De arbetar i stort sett uteslutande med kompetensutveckling inom export riktad till små och medelstora företag. hade exportråd 479 anställda, varav 366 i utlandet. 4.2Myndigheten för utländska investeringar i Investeringsfrämjande aktiviteter för att öka den utländska etableringen i (projektet ) bedrevs ursprungligen (sedan den 1 ) inom Styrelsen för Sverigebilden (prop. 1992/93:100 bil. 1992/93:KrUI5, rskr. 1992/93:314). självständig ställning genom inrättandet av en delegation för investerings- främjande (prop. 1994/95:100 bil. 13, 1994/95:NU18, rskr. 1994/95:300). I förordningen (1995:962) med instruktion för Delegationen för utländska investeringar i föreskrevs bestämmelser för delegationens verk- Syftet var bl.a. att investeringsfrämjandet skulle bedrivas så att , på lika villkor som andra länder, kunde marknadsföra förutsättningarna för att etablera och driva företag i landet, inte minst mot bakgrund av det Det övergripande målet för delegationens verksamhet var att genom information och kontakter verka för att utländska företag i olika former skulle investera i eller samverka med svenska företag i syfte att bl.a. få till stånd nyetablering, öka produktionskapacitet, medverka till en successiv förnyelse samt öka Delegationen gavs i uppgift att etablera sig som en central kontakt- punkt för investeringsfrämjande, att utforma en strategi för att öka investeringarna i samt att bedriva en aktiv informations- verksamhet och uppsökande verksamhet i samverkan med svenska Prop. 2011/12:92 beskickningar, , exportråd m.fl. I uppgiften att presentera och marknadsföra som investeringsland ingick att skapa en faktabank om de regelverk som berör företag och företagande i . Vidare skulle delegationen ha till uppgift att lämna upplysningar, följa upp och vägleda vid förfrågningar från utländska företag om investeringsförutsättningarna i . Samverkan med regionala och lokala aktörer är av central betydelse i investeringsfrämjandet. Det ingår därför i myndighetens uppgifter att samarbeta med dessa och stärka kompetensen inom investeringsfrämjandet i hela landet. Verksamheten utvärderades i betänkandet Statens roll för att främja viktiga utländska investeringar i (SOU 2001:109). Utredningen föreslog bl.a. att delegationen skulle omvandlas till en ordinarie myndighet och ges namnet Myndigheten för utländska investeringar i (se avsnitt 4). genomfördes dessa förändringar genom förordningen (2003:331) med instruktion för Myndigheten för utländska investeringar. Enligt bestämmelserna i nu gällande förordning (2007:1220) med instruktion för Myndigheten för utländska investeringar i ska verksamheten bidra till konkurrenskraft och tillväxt genom att medverka till att utländska företag investerar i eller samarbetar med svenska företag i syfte att tillföra kapital, kompetens och marknader till det svenska näringslivet. Investeringar får avse nyetableringar, expansionsinvesteringar, samarbetsavtal, förvärv och fusioner. Anslaget 2:4 Investeringsfrämjande under utgiftsområde 24 Näringsliv, som disponeras av Myndigheten för utländska investeringar i utlandet, uppgick till . Därtill kom vissa särskilda uppdrag inom bl.a. miljöteknikområdet från regeringen via () om samt ersättningar och bidrag från andra aktörer, främst från den regionala nivån. En stor del av de senare medlen kom från . Myndigheten för utländska investeringar i utför inte företagsspecifika tjänster mot betalning. Den totala omsättningen var ca . uppgick anslaget 2:4 Investeringsfrämjande till och har anvisats under anslaget. Myndighetens kärnuppgift är att sprida information om som investeringsland till utländska företag som kan tänkas vilja göra en direktinvestering. Myndigheten för utländska investeringar i arbetar direkt med potentiella investerare genom kontakter och rådgivning, och indirekt genom att öka intresset för som investeringsland. affärsområden marknadsförs på utvalda marknader i nära samarbete med Prop. 2011/12:92 det regionala investeringsfrämjandet. 4.2.4Organisation i och i utlandet Myndigheten för utländska investeringar i leds av en generaldirektör som utses av regeringen. Vid myndigheten finns ett insynsråd som får ha högst tio ledamöter. Utöver generaldirektören består insynsrådet av sex ledamöter med bakgrund i näringslivet. Dessutom finns det ett ekonomiskt råd som bidrar inom frågor som rör ekonomisk utveckling och konjunkturer. Myndigheten har valt att fokusera på de största mogna marknaderna samt utvecklingsmarknaderna utanför . Den har egna utlandskontor i , , , (med filialkontor i och ) och São . Myndighetens personal uppgick till totalt runt 70 personer, varav 40 i och 20 lokalt anställda vid utlandskontoren eller uppdragstagare/konsulter.