prop · GZ03101 · 2012-04-16 00:00:00 — redovisar bl.a. utdelning från de aktier i som ingår i stabilitetsfonden med . Vidare redovisar intäkter på kopplade till repotransaktioner i förvaltningen av insättningsgarantifonden. redovisar främst räntor i skattekontosystemet. Kärnavfallsfondens intäkter omfattar huvudsakligen ränteintäkter för nominella placeringar. Sida redovisar främst ränteintäkter för U- krediter, Fristående garantier och garantier för U-krediter. Föregående år redovisade Sida ett överskott på från det äldre systemet för U-krediter. De finansiella intäkterna hos utgörs bl.a. av ränteintäkter på långfristiga värdepappersinnehav samt på leasingtillgångar (lok, färjor och fordon i egen förvaltning) Aktivering av finansiella kostnader kostnader avser huvudsakligen finansiella avgifter för med . Riksgälden redovisar realiserade räntekostnader för repotransaktioner med och räntekostnader för stabilitetsfonden om . I finansiella kostnader ingår som betalats till EU mot anledning av domen att kompensera EU- budgeten retroaktivt med före avdrag för uppbördskostnader, motsvarande netto . Vidare redovisar finansiella kostnader avseende dröjsmålsränta som tillkommit därutöver genom att tillämpat artikel 11 i rådets förordning (EG, Euratom) 1150/2000. finansiella kostnader avser huvudsakligen kursdifferenser och beräknade kursförluster för . finansiella kostnader avser ränteandel av pensionskostnader. I noten redovisas finansiella kostnader per myndighet brutto. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter för att bygga anläggningen som tas upp som tillgång. Balanserade utgifter för utveckling Under posten Balanserade utgifter för utveckling redovisas främst egenutvecklade IT- system och program. Försvarsmaktens post avser i huvudsak utveckling av system PRIO. Med system PRIO kommer ett samlat och integrerat resurs- och ekonomiledningssystem realiseras för hela Försvarsmakten. Målet är att på ett effektivt sätt kunna svara upp mot såväl statsmakternas krav på redovisning som Försvarsmaktens interna krav på intern styrning och uppföljning. balanserade utgifter avser utveckling av it-system. De största posterna avser it-stöd för pensionssystem samt följdreformer till dessa, it-stöd för ärendehantering inom andra försäkringsområden samt ny infrastruktur för it. har kvar it-stöden för pensionshantering även efter bildande och vidareutvecklar dessa samt hanterar nyutveckling enligt uppdrag från . Kostnader för avskrivningar avseende dessa tillgångar faktureras . post avser utgifter för utveckling av it-system. har fortsatt det interna arbetet med att realisera framtagen målar- kitektur genom att utveckla gemensamma itkomponenter för att bland annat minska utvecklings- och förvaltningskostnader och skapa gemensamt arbetssätt för användare i olika verksamhetsprocesser. Myndigheterna inom rättsväsendet deltar i ett Regeringsuppdrag att förbättra informationsutbytet i brottmålsprocessen. För del innebär det förenklat att gå från pappershantering till ett elektroniskt flöde gällande verkets brottsanmälningar och brottsutredningar. Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Myndigheten för samhällsskydd och Under posten Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta it-system och program. Tillgångarna hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap avser främst investeringar i växlar och licenser för det nationella radiokommunikationssystemet . Svenska kraftnäts post består av markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter samt nyttjanderättigheter för optoförbindelser Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Förskott i samband med investeringar i immateriella anläggningstillgångar förekommer endast i liten omfattning i staten. Tidigare års förskott har reglerats och inga förskott fanns kvar vid räkenskapsårets slut. redovisar investeringar i statliga väganläggningar. Redovisade belopp är nettovärden efter avskrivning och avskrivningstiden är normalt . Väganläggningar har invärderats som färdigställda till ett värde . Större objekt med en investeringskostnad som öppnats för trafik är Partihallsförbindelsen vid Tingstadstunneln i , E4 , Tvärleden , Väg 31 förbi , samt väg 68 . redovisar investeringar i järnvägsanläggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår också i redovisat värde för järnvägsanläggningen. tillämpar differentierade avskrivningstider på samtliga järnvägsanläggningar, dvs. Värdet av järnvägsanläggningar som färdigställts uppgår till . Större projekt med en investeringskostnad överstigande som färdigställts inklusive resecentrum, samt ökad kapacitet på Byggnader, mark och annan fast egendom förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det nationella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet. De markegendomar som redovisas av består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i och samt renbetesfjällen i . I mellersta och förvaltas ett antal kungsgårdar som av kulturhistoriska skäl ägs av staten. Årets investeringar uppgår till och består i huvudsak av om- och tillbyggnader av hyresfastigheter. De största projekten avser om- och tillbyggnad av Loen (del av regeringskvarteren) och ombyggnad av gamla i . förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål. Utgifter för investeringar avseende ny- och ombyggnader samt markinköp uppgick till . Nybyggnadernas andel av utgifterna har ökat jämfört med . har några större nybyggnationer pågått, t.ex. motorskola i , elevförläggning och SIB (strid i bebyggelse) på övnings- och skjutfältet på och beredskapsbyggnad i . redovisar främst nationalparker och naturreservat. Dessa är dock i många fall upptagna till ett lågt värde. har värdet av marken ökat med , vilket främst avser investeringar i markinköp för bildande av naturreservat och nationalparker. förvaltar riksdagsbyggnaderna och ombyggnader och förbättringar är förhållandevis små. delades och de flygplatser som staten äger övergick då till det nya bolaget . verksamhet är nu helt inriktad på flygtrafiktjänst. Det som återstår är i huvudsak teleutrustning. Minskningen på beror på att det har skett stora avskrivningar på teleanläggningar . Förbättringsutgifter på annans fastighet Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabeldragningar för nätverk, larmanordningar samt repa- rationer och underhåll i fall där utgifterna uppgått till väsentliga belopp. förbättringsutgifter avser diverse om- och tillbyggnationer av polislokaler runt om i landet. förbättringsutgifter har ökat med beroende på investeringar i kontorslokaler i i och investeringar avseende nya kanslier för vissa utlandsmyndigheter. universitets förbättringsutgifter har ökat med . Det avser främst nybyggnationer och utveckling av konstnärliga campus samt speciallaboratorium. Maskiner, inventarier, installationer m.m. Myndigheten för samhällsskydd och Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och andra trans- portmedel är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår. Ökningen för Kriminalvården, , beror på driftsättning av säkerhetsinstallationer avseende anstalterna Saltvik, Kumla och samt häktena , , och . Försvarsmaktens ökade tillgångar beror på årets anskaffning av ett nytt statsflygplan (Gulfstream G550), vilket har aktiverats med . Svenska kraftnäts tillgångar består främst av kraftledningar, stationer, byggnader och mark, sjökablar, kontrollanläggningsdelar, optoförbindelser och tele- och informationssystem. slutfördes projektet med den nya likströmslänken 2 över på . pågående större investeringsprojekt omfattar bl.a. i , inklusive tunnel genom , /Vänernbanan, , E20 och E45 . Bland de största investeringarna hos kan nämnas: -SydVästlänken som syftar till att förstärka och öka kapaciteten i stamnätet till och till ; investerat -som syftar till att bygga ut och förbättra elförsörjningen inom stor- -NordBalt som är en utlandsförbindelse som byggs mellan och för att koppla samman den nordiska elmarknaden med den baltiska; investerat -som byggs som ett led i att förbättra elförsörjningen inom Göte- Militära beredskapstillgångar (För- m.m. (Myndigheten för samhällsskydd Beredskapstillgångar avser tillgångar för både civil och militär beredskap. Posten omfattar främst Försvarsmaktens tillgångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap omfattar t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. Försvarsmakten delar in sina beredskapstillgångar i dels beredskapsinventarier, dels beredskapsvaror, vilka redovisas som anläggningstillgångar. Beredskapsinventarierna uppgår till och utgörs av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskapsvaror som t.ex. ammunition, reservmateriel och beklädnadsmateriel uppgår till . I posten ingår även tillgångar under uppbyggnad i . Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgår till och av- och nedskrivningar uppgår till . Anskaffningen innefattar bl.a. modifiering av JAS 39 och mottagande av ett antal helikoptrar. har försäljningar och utrangeringar genomförts för . Beredskapslagrets värde har ökat med . Myndigheten för samhällskydd och beredskap har beredskapstillgångar bestående av materiel för räddningstjänst, andningsskydd och anläggningar för varningssignaler. har beredskapstillgångar avseende läkemedel och sjukvårdsförnödenheter. Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Under denna post redovisas förskott som myndigheten lämnat vid anskaffning av materiella anläggningstillgångar. post avser till övervägande del förskott till utländska Den stora ökningen av posten förskott till leverantörer i förhållande till beror huvudsakligen på ett nytt FMS- uppdrag. förskott avser byggandet av järnvägsanläggningar och väganläggningar, bland annat bro över Sundsvallsfjärden, projekt , Myre-Skönsmon, , , samt E18 Hjulsta- . post avser förskott för fartygsprojekt, dels kombinationsfartyg och dels övervakningsfartyg . Förskott betalas i samband med kontraktstecknandet och vid uppnådda milstolpar under byggnationen. Andelar i hel- och delägda företag Summa andelar i företag med Summa andelar i företag med väsentligt Andelar i hel och delägda företag är uppdelad på de företag där staten har ett bestämmande statligt inflytande (när statens ägarandel överstiger ) och på väsentligt statligt inflytande (när statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst ). Förutom de förändringar vilka specificeras nedan är postens totala förändring en följd av förändringar i företagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samt förvärv och avyttringar. Andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per , utom i några fall då senaste delårsbokslut använts. Andelar i företag med bestämmande statligt inflytande har ökat med . Ökningen av andelsvärdet för uppgår till . Förändringen utgörs främst av årets resultat som uppgår till huvudsakligen orealiserade värdeförändringar av el-derivat som används för prissäkring av framtida försäljning. Kapitalandelen har minskats främst av utdelning av till staten och av negativa omräkningsdifferenser för verksamhet i utlandet på , som dock delvis har utjämnats av positiv påverkan från valutasäkring av utländskt eget kapital på . Omräkningsdifferenserna har uppstått när balansräkningar i utländska dotterbolag räknats om till svenska kronor. andelsvärdets ökning med . Kassaflödessäkringar och marknadsvärdering av finansiella instrument har minskat värdet med . Utdelning av har reducerat värdet. Andelsvärdet för har ökat med mellan åren. Årets resultat på har utjämnats av betald utdelning av . Andelsvärdet för har minskat med . Förändringen förklaras av årets resultat på minskat med utdelning till staten dels av i likvida medel och dels aktier i företaget i för . har ökat med , vilket främst förklaras av årets resultat på , positiv påverkan från omvärdering av finansiella tillgångar med samt utdelning till staten av . har ökat i värde med , främst som en följd av årets utdelningen till staten av har minskat med , , vilket är helt hänförligt till årets resultat. har minskat andelsvärdet med främst förklarat av utdelning till staten av samt årets resultat på . har minskat med , vilket främst avser utdelning till staten av . Apoteksgruppen i har minskat med . Förändringen förklaras av utdelning till staten av samt årets resultat som påverkat andelsvärdet positivt med . har ökat med 0,1 miljarder har erhållit ett aktieägartillskott på , vilket förklarar andelsvärdets ökning på . Ersättningsmark i har delats ut till koncernmässiga värde hos . Metria har bildats genom bolagisering av verksamhet som tidigare bedrivits inom Lantmäteriet. har sålts för . Innehavet i har skrivits ned till noll i enlighet med kapitalandelsmetoden eftersom egna kapital uppgår till Efter övergång till redovisning enligt IFRS täcks moderbolaget förlust av balanserade vinstmedel och bolaget behöver därför inte något aktieägartillskott. bokförs till värdet av aktiekapital och reservfond (värdet uppgår till som i tabellen avrundats till noll ). Resultatet tillförs som skatteintäkt när utdelning betalas till staten. Företagets egna kapital uppgick till och till staten betald utdelning uppgår till Andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Investeringsbanken (NIB) Pool Spot As m.fl. Andelar i företag med väsentligt statligt inflytande är lägre än föregående år främst på grund av att andelen i TeliaSonera minskat i värde med . Utdelning av till staten och inlösen av statens aktier för har minskat värdet med motsvarande belopp. Andelsvärdet i TeliaSonera har påverkats positivt med årets resultat och negativt av kronor i valutakursdifferenser. Marknadsvärdet på statens aktier i uppgick till . Nordiska Investeringsbanken har ökat med , främst med periodens resultatandel som uppgår till . Uppgifterna avser värdet enligt delårsbokslut per . SAS har minskat i värde med till , vilket till största delen beror på avseende andel i periodens förlust. Marknadsvärdet på statens aktier i uppgick till Det största innehavet av värdepapper avser Kärnavfallsfonden, som ytterligare ökat fondmedel placerade i bostadsobligationer med . Statens aktier i redovisas dels av Kammarkollegiet som en del av statens aktieförvaltning med , dels av som deltog i Nordeas nyemission 2009 genom stabilitetsfonden med . Staten sålde miljoner av de aktier som redovisades av Kammarkollegiet för , vilket medförde en reavinst på . Statens ägarandel i Nordea minskade därmed från till . Marknadsvärdet för resterande aktieinnehav uppgick till . innehav av obligationer har ökat med . Som ett led i garantiverksamheten placerar erhållna i olika finansiella tillgångar och har ökat innehavet av obligationer i utländska valutor. Innehavet utgör en del av likvid buffert för riskexponering och balanserande innehav för åtaganden i respektive valuta. innehav avser till största delen nollkupongobligationer i syfte att återbetala lån avseende finansiering av anläggningstillgångar uthyrda till och . - Återförsäkrares andel av () redovisar försäkringstekniskt beräknat nettovärde på skadefordringar. Fordringarna utgår från de skadebelopp som betalats ut. Avdrag görs för återvunna eller avskrivna belopp. Till detta läggs kapitaliserade räntor samt förfallna, obetalda och upplupna, ej förfallna avtalsräntor. Värderingen av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. En utgångspunkt vid bedömning av fordringar på andra länder är det aktuella landets skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina skuldbetalningar. Detta kompletteras med det allmänna riskläget på landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden av EKN:s utestående fordran. Försäkringstekniskt beräknat nettovärde på skadefordringar 2011 uppgår till . Värdet före reservering av förväntade förlustrisker på EKN:s fordringar uppgår till (se not 44). Reserveringen uppgår till . har ökade avsättningar för förväntade förluster i nya affärer i stort sett motsvarats av minskade avsättningar för garantier som löpt ut . Nettoförändringen uppgår till . Reserveringarna för förväntade förluster uppgick vid utgången av året till . De oväntade förlusterna beräknas till , men reservering görs inte längre för dessa. (Sida) garanterar och subventionerar U-landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydande utvecklingseffekter i landet. Posten består främst av det försäkringstekniskt beräknade nettovärdet på skadefordringar inom säkerhetsreserven som är knutet till U-kreditsystemet, , premiefordringar på garantitagare inom U-kreditsystemet, och fristående garantier, . universitets fordringar avser utlåning av donationsmedel till Akademiska Hus. Havs- och har tillgångar som förvaltas av Kammarkollegiet. Dessa tillgångar avser fiskeavgifter beslutade enligt vattenlagen. Medlen består av 25 fonder med olika placering. De redovisades tidigare av redovisar fordringar avseende leasingavtal på med och en långfristig fordran på Överskottsfonden i uppgående till . Leasingavtalen förfaller i sin helhet . redovisade långfristiga fordringar utgörs av en fordran på Eurocontrol avseende terminal- och undervägsavgifter. Annuitetslån (beviljade efter Studielån (lån med villkorad återbetalning, beviljade mellan 1989 Studiemedel och äldre lån (beviljade () administrerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansierade med lån hos vilket är de lån som går under benämningen studielån. Den andra kategorin är lån som ursprungligen finansierades via anslag på statsbudgeten och benämns som studiemedel i sammanställningen. CSN:s fordringar har ökat med och uppgår till nästan , efter att hänsyn tagits till reservationerna för osäkra fordringar. CSN:s modell för att beräkna de osäkra fordringarna och nedskrivningarna utgår ifrån tre värderingsprinciper. Dessa principer är betalningsbenägenhet, reservation enligt de trygghetsregler som finns vid återbetalning och framtida förluster på grund av dödsfall. Med bristande betalningsbenägenhet menas att inga eller få inbetalningar gjorts trots påminnelser och kravåtgärder. Vid reservation enligt trygghetsreglerna görs en bedömning av möjligheterna att betala tillbaka lån utifrån individens ekonomiska förutsättningar i förhållande till skuldens storlek. Den tredje värderingsprincipen beräknas slumpmässigt utifrån kön- och åldersspecifika dödsfallsrisker från . Den totala lånefordran uppgår till och vid utgången av 2011 är den totala reserveringen . Både lånefordran och reserveringen av osäkra fordringar har ökat . Dels ökade nyutlåningen vilket beror på att studiemedelsbeloppet höjdes. När det gäller reserveringen ökade den med och av dessa beror på ändringar i beräkningsmodellen. Ändringen innebär att låntagare ingår i beräkningen av osäkra fordringar. utlåning ökade totalt sett med . Det beror på att utländsk valuta för att förstärka valutareserven i samband med lågkonjunkturen och finanskrisen. undertecknade 2009 ett låneavtal med tillsammans med de övriga nordiska länderna på totalt . året ökade utlåning till Med de utbetalningar som gjorts så är hela lånet utbetalat till . I utlåning ingår också utlåning till premiepensionssystemet och AP-fon- derna, eftersom pensionssystemets tillgångar och skulder inte konsolideras i årsredovisningen för staten. (Sida) utlåning avser biståndskrediter och villkorslån. Med varulager och förråd avses råmaterial, råvaror, halvfabrikat och färdiga produkter samt förnödenheter som förbruknings- och tillsatsmaterial. post avser järnvägsspecifikt material, såsom räls, elmaterial etc. Försvarsmaktens varulager och förråd avser i huvudsak Försvarsmaktens drivmedelslager. Pågående arbeten hos avser uppdragsbeställningar som ännu inte levererats till kund. Pågående arbeten hos Lantmäteriet avser i huvudsak fastighetsbildning, vilket innebär t.ex. avstyckning och reglering med gränsdragning mellan fastigheter. Värdet på pågående arbeten ökade med () från föregående år främst på grund av stora omarronderingar inom fastighetsbildning. i innehar ett stort antal fastigheter i den s.k. Jordfonden, där bytesprojekt pågår eller är planerade. Myndigheternas redovisning av kundfordringar avser främst försäljning av tjänster. fordringar utgörs av fordringar på garantitagare avseende förskotts- och efterskottspremier. Av minskningen med 2011 avser efterskottspremier och förskottspremier. - Fordringar på skattekonto, inkl. - Fordran kommuner och landsting - Regressfordringar för infriade - Depositioner för handel med futures Övriga fordringar har minskat med jämfört med föregående år. fordringar på skattekontot har ökat med . redovisade en fordran på på kommuner och landsting avseende slutreglering av kommunalskatt för . redovisar en skuld om , se not 47 Övriga skulder. Slutavräkningen av kommunalskatt kan variera starkt mellan åren. Slutavräkningen görs andra året efter inkomståret. Då justeras de totala slutliga kommunalskattemedlen mot de preliminära medel som betalades ut till kommuner och landsting under inkomståret. fordringar har ökat med och fordringarna och merparten av den redovisade fordran avser regressfordringar från infriade garantier för . redovisar huvudsakligen fordringar på EU för gjorda utbetalningar av bidrag inom jordbruksfonderna samt bundet kapital i offentliga lager till följd av inköp- och försäljningsverksamhet för EU: s (6,9 föregående år). Övriga fordringar utgörs av bl.a. produktionsavgift på socker samt återkrav. fordringar utgörs till största delen av fordringar på bidragsskyldiga avseende underhållsstöd, (0,9 miljarder fordringar för EU-vård och fordringar hos kommuner för assistansersättning. övriga fordringar består till största delen av obetalda tullräkningar avseende uppbörd. Periodavgränsningsposter - Förutbetalda kostnader - underkurser, upplåning i svenska - underkurser, upplåning i utländsk - underkurser, statsskulden till nominellt belopp i svenska kronor - underkurser, statsskulden till nominellt belopp i utländsk valuta - fordran ränta, Riksgäldsspar Myndigheten för samhällsskydd och En förutbetald kostnad är en utgift som har betalats ut och som avser ej förbrukade resurser eller ej utnyttjade tjänster som normalt kommer att omvandlas till en kostnad kommande år. Syftet med att periodisera förutbetalda kostnader är att resultaträkningen enbart ska visa årets kostnader för förbrukade resurser och utnyttjade tjänster. En förutbetald kostnad kostnadsförs när resurser har förbrukats eller tjänster har utnyttjats och då reduceras den förutbetalda kostnaden. Underkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är lägre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör underkurs och bokförs som en förutbetald kostnad som periodiseras över lånets löptid. redovisar förutbetalda kostnader avseende hyror på och övriga förutbetalda kostnader som leasingavgifter, telefonikostnader, försäkringar samt drift, underhåll och support av datasystem. Posten förutbetalda kostnader vid utgörs huvudsakligen av förutbetalda hyror och nyttjanderätter. I posten förutbetalda kostnader för ingår bland annat hyreskostnader till med och projektkostnader för med . Förutbetalda kostnader i övrigt avser exempelvis hyror eller licensavgifter eller år. Som upplupna bidragsintäkter redovisas överenskommen ersättning för genomförd verksamhet som ännu inte utbetalats till myndigheten. av upplupna bidragsintäkter avser Västsvenskapaketet, en infrastruktursatsning som började och beräknas avslutas .