prop · GZ0356 · 2012-02-23 00:00:00 — Delegationens förslag: Ett statsbidrag ska inrättas för att kommunerna i samråd och samarbete med den romska minoriteten i kommunen ska kunna genomföra olika åtgärder och insatser inom förskola, förskoleklass och grundskola i syfte att förbättra den romska minoritetens utbildnings- situation. Ett statsbidrag ska också inrättas för kompetenshöjande utbildningsinsatser för kommunalt anställd personal med romsk språk- och kulturbakgrund. Remissinstanserna: Flera remissinstanser är positiva till förslagen. föreslår att samtliga huvudmän kan ges möjlighet att ta del av bidraget eftersom romska elever även finns i fristående skolor. Skälen för regeringens bedömning: Det är skolans uppgift att se till att alla elever når målen för utbildningen. Alla elever ska få den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att utifrån sina egna förutsättningar kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Till detta hör rätten till behovsanpassat stöd i vilken också förstärkts i den nya skollagen. En form av stöd är genom s.k. brobyggare. Det är kvinnor och män med romsk språk- och kulturkompetens, t.ex. en lärarassistent med kunskaper om romsk kultur och som har kunskaper i chib (se avsnitt 4.7). Erfarenheter från både och andra länder visar att användandet av brobyggare har positiva effekter på romska elevers när- varo i skolan och för skolresultaten. Delegationen beskriver i betänkandet Romers rätt hur lärarassistenter och modersmålslärare med romsk språk- och kulturkompetens har bidragit till att kommunikationen mellan romer och skolan har för- bättrats. Sådan personal kan i sina kontakter med föräldrarna förmedla kunskap om skolans arbetssätt och värdegrund för att därigenom öka förståelsen mellan skolan och föräldrarna. Vetskapen om att det finns personal med romsk språk- och kulturkompetens i skolan kan också bidra till att föräldrarna känner en större trygghet i att ha sina barn i skolan. För skolpersonalen kan en sådan brobyggare medföra att de får en ökad för- ståelse för de romska barnens skolsituation och att deras kunskap om den romska kulturen och historien ökar. Brobyggare kan också bidra till en ökad närvaro bland eleverna och öka elevernas trygghet och motivation för skolarbetet. Ett generellt problem för barn med föräldrar med låg utbildning är svårigheten att få hjälp med hemuppgifter. Brobyggare kan dels öka dessa elevers möjlig- heter att följa med i undervisningen på lektionerna, dels ge eleverna för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter rekommenderade 2008 att fortsätta att vidta effektiva åtgärder för att förbättra romska barns närvaro i skolan, bl.a. genom att rekrytera Det är också ett mycket starkt önskemål från den romska gruppen att det ska finnas fler romska förebilder i skolorna. grund av de goda erfarenheterna av brobyggare, även kallade medlare, har med stöd av EU påbörjat en större satsning med att utbilda sådana inom bl.a. utbildning. Rätten för romska elever till en likvärdig utbildning är inte något nytt åliggande för kommunerna. Utbildningen ska inte heller, som princip, finansieras med några särskilda medel. Regeringen anser dock att det är angeläget att snabba på ett utvecklingsarbete avseende romska barns Regeringen väljer därför att i detta läge kombinera delegationens förslag till en samlad satsning på brobyggare. bör därför upphandla utbildning för att utbilda brobyggare inom förskola, förskoleklass och grundskola i pilotkommunerna i syfte att förbättra den romska minoritetens utbildningssituation. Brobyggare kan t.ex. vara redan kommunalt anställd personal med romsk språk- och kultur- Mot bakgrund av ovanstående bör därutöver få i uppdrag att ytterligare informera skolhuvudmän och rektorer om nationella minoriteter och deras rättigheter utifrån tidigare framtaget material, t.ex. via myndighetens hemsida och nyhetsbrev. Regeringens bedömning: Satsningen under 20112014 för att stärka skolans värdegrund och öka kunskapen om kränkningar hos skolans personal ska leda till ökad trygghet för samtliga elever. arbetet mot mobbning riktar sig till varje enskild elev och omfattar således även romska elever. Delegationens förslag: ska få i upp- drag att i samverkan med Barn- och elevombudet, och leda en sammanhållen insats för att skapa trygga förhållanden för romska barn i skolan. Remissinstanserna: De remissinstanser som kommenterat förslaget tillstyrker i huvudsak. är positiv till förslaget under förutsättning att det avsätts resurser för ett sådant arbete. kommun saknar skolans perspektiv i förslaget och anser att insatser i skolan kräver att skolans kunskaper beaktas redan från början. holms kommun framhåller vikten av ett systematiskt arbete med lika- behandlingsplanen i skolan för att säkerställa att alla barns rätt tillvaratas. Skälen för regeringens bedömning: En grundläggande förutsättning för att romska barn ska kunna få goda studieresultat är en trygg skol- Det gäller inte bara romska barn, utan alla barn. stiftning betonar att alla elever ska känna sig trygga. bestämmelser om åtgärder mot kränkande behandling i skolan. har en skyldighet att anmäla, utreda och vidta åtgärder mot kränkande För att se till att lagen efterlevs finns en särskild ombudsfunktion vid Skolinspektionen Barn- och elevombudet. Ombudet har rätt att föra elevers talan i tvist om skadestånd. barn i skolan omfattas vidare av diskrimineringsskyddet som följer av diskrimineringslagen (2008:567). Parallellt med ett omfattande regelverk, har regeringen genomfört satsningar för att ytterligare höja personalens kunskaper om diskrimine- ring och kränkande behandling i skolan. i uppdrag att genomföra en fortbildningsinsats om metoder för att Inom ramen för uppdraget utvärderade myndig- heten tillsammans med forskare metoder mot mobbning som används i Regeringen har 2011 gett ett förnyat uppdrag att stärka skolans arbete med värdegrundsfrågor och arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. Regeringen har för detta ändamål avsatt totalt Satsningen under 20112014 för att stärka skolans värdegrund och öka kunskapen om kränkningar hos skolans personal ska leda till ökad trygghet för samtliga elever. Det pågående arbetet mot mobbning riktar sig till varje enskild elev och omfattar således även romska elever. Regeringen väljer därför att inte gå vidare med delegationens förslag. Därutöver har regeringen tillsatt utredningen effektivare arbete mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans (dir. 2011:39). Utredaren ska bl.a. sammanställa den kunskap som finns om främlings- fientlighet och liknande former av intolerans som kan användas inom skolan och om hur dessa fenomen kan bemötas med beaktande av de krav på vetenskaplighet som ställs på undervisningen i skolan. Ökad kunskap om nationella minoriteter bland alla elever Regeringens bedömning: Ett utbildningsmaterial för grundskolenivå om de nationella minoriteterna bör utarbetas. Delegationens förslag: Delegationen ansåg att en viktig uppgift är att följa utvecklingen när det gäller undervisningen om romer enligt de nya läro- och kursplanerna. Delegationen kom emellertid inte med något förslag om detta. Remissinstanserna: Vissa remissinstanser menar att utbildnings- insatser i syfte att öka kunskapen hos majoritetssamhället om nationella minoriteter och romer är nödvändiga för att förtroendeklyftan mellan romer och icke-romer ska kunna repareras. Skälen för regeringens bedömning: En viktig förutsättning för att romer ska mötas med respekt och förståelse och få möjlighet att bevara sin kultur och sitt språk är en ökad kunskap om romer. andra minoriteter har betydelse. Några remissinstanser anser också att detta är nödvändigt för att kunna reparera den förtroendeklyfta som finns. Den reviderade läroplanen för , förskoleklassen och fritids- hemmet trädde i kraft . I kursplanerna, som ingår i läro- planen, lyfts de nationella minoriteterna fram i ämnena svenska, historia och samhällskunskap, exempelvis behandlas de nationella minoriteternas Skr. 2011/12:56 rättigheter, de nationella minoritetsspråken samt historiska perspektiv på nationella minoriteters situation i . I en rapport från (2006) konstateras att ett urval läromedel inom historia, samhällskunskap och religionskunskap inte behandlar romernas situation och från romska intresseorganisationer och enskilda lärare påtalas ofta att information om romsk historia och kultur är brist- fällig i många läromedel. driver dock på regeringens uppdrag en webbplats om nationella minoriteter. Den nya webbplatsen, , ska användas för att sprida kunskap om de nationella minoriteterna och minoriteternas rättigheter till grupperna själva, besluts- fattare och tjänstemän samt allmänheten. Denna webbplats kan användas för att inhämta information. I linje med de tydligare kraven i läroplanen finns det dock anledning att också mer konkret stödja lärarna i deras undervisning om nationella minoriteter. Ett utbildningsmaterial för grundskolenivå om de nationella minoriteterna bör därför utarbetas, där ett material först tas fram för att beskriva och belysa romers historia, kultur, språk m.m. Delegationen för romska frågor presenterade inga förslag särskilt riktade mot gymnasieskolan. Regeringen har emellertid i nationella reformprogram 2011 konstaterat att det individuella programmet inte i någon större omfattning har lyckats med uppgiften att slussa elever som inte har godkända grundskolebetyg vidare till gymnasieskolan. Det individuella programmet har därför ersatts med fem introduktions- program. Introduktionsprogrammen, som ska vara bättre anpassade till alla elevers individuella behov, önskemål och förutsättningar är preparandutbildning, programinriktat individuellt val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. Genom den nya skollagen har elevens rätt till stöd för att nå målen med utbildningen skärpts, vilket också bidrar till att fler kan ges förutsättningar att nå målen för utbild- ningen. På en arbetsmarknad som kräver allt längre utbildning är det centralt att romska elever uppmanas och uppmuntras att också gå vidare till gymnasiestudier för att öka chanserna till ett arbete. Regeringen avser bl.a. att driva på utvecklingen på området genom att följa upp målet för barn- och ungdomsutbildningen och därmed uppmärksamma de eventuella brister avseende romska elever som framkommer (se avsnitt 4.4). Regeringen har i avsnitt 5.2.2 gjort bedömningen att bör medverka till att bättre beskriva romska elevers situation i pilot- kommunerna när det gäller att slutföra med godkända betyg så att de är behöriga att söka till gymnasieskolan och genomföra gym- nasiestudier. I artikel 29i barnkonventionenanges att utbildningen bl.a. ska utveckla barnets egna kulturella identitet och eget språk. nationellt minoritetsspråk och elever med grundläggande kunskaper i ett nationellt minoritetsspråk har utökade rättigheter till modersmåls- Det innebär att chib inte behöver vara det dagliga umgängesspråket i hemmet och att det inte heller måste finnas minst fem elever som önskar läsa språket hos huvudmannen för att elevens rätt till modersmålsundervisning ska kunna tas i anspråk. målsundervisningen ligger hos huvudmännen som även är skyldiga att informera elever och föräldrar om rätten till modersmålsundervisning. Nationella minoriteter och därmed även romska elever utnyttjar rätten till modersmålsundervisning i lägre grad än andra grupper. Modersmålsundervisningen är betydelsefull ur flera aspekter. Rapporter från t.ex. anger att modersmålsundervisningen har positiva effekter för den enskildes identitetsutveckling och lärande. Undervisning i modersmålet är ett stöd för individen att stärka sitt modersmål och stimulans att gå vidare med både fördjupning och bredd- ning av olika språk till nya kompetenser. också en främjande effekt för ett minoritetsspråks överlevnad. Att främja utveckling och produktion av lärverktyg Regeringens bedömning: bör få ett uppdrag att främja utveckling och produktion av böcker och andra lärverktyg på samtliga varieteter av chib för barn, unga och vuxna. myndigheten samråda med romer. Delegationens förslag: Ett särskilt statsbidrag för produktion av läro- medel i chib för alla nivåer inom skolväsendet ska inrättas. och ska i samverkan med Skol- verket planera och ansvara för att läromedel anpassade till alla under- visningsnivåer och i tillräcklig omfattning i samtliga varieteter produceras för olika användningsområden. Remissinstanserna: Remissinstanserna anser att det råder brist på läromedel på modersmålet chib. Skälen för regeringens bedömning: Ett av problemen när det gäller undervisningen i modersmål för de romska eleverna är bristen på böcker och andra lärverktyg, vilket påtalas av modersmålslärare, lärarassistenter, romska språkaktivister och andra personer som är aktiva kring moders- De lärverktyg som finns räcker inte och de som finns är oftast anpassade för de lägre årskullarna. gymnasienivå saknar därför läromedel liksom elever som valt att läsa chib som språkval eller elevens val inom . på förskolenivå finns tillräckligt med pedagogiskt material. fick 2008 i uppdrag att dels undersöka behovet av läro- medel, dels stödja utveckling och produktion av böcker och andra läro- medel för de nationella minoriteterna. Sammanlagt anvisades 10 miljoner kronor för uppdraget. Uppdraget resulterade bl.a. i läroböcker för under- visning i chib för olika språkfärdighetsnivåer utifrån den Europeiska ramkursplan som utarbetats på tre varieteter, metodmaterial för undervisning i romskt språk och romsk kultur på engelska, svenska och tre romska varieteter. Det har också resulterat i grammatik för undervisning i chib i grund- och gymnasieskolan, översättningar för bild- och ljudordlista på fem varieteter samt en barnbok på kalé med ordlistor. Behoven av lärverktyg är dock stora och bedömde att det fanns behov av en fortsatt satsning på läromedel på minoritetsspråken. Regeringen gav därför verket ytterligare ett uppdrag om att stödja utvecklingen och produktionen av böcker eller andra lärverktyg på samiska och chib. Enligt regeringens bedömning finns det dock behov av att fortsätta arbetet med att ta fram lärverktyg på chib. Ett uppdrag bör därför lämnas till att främja utveckling och produktion av böcker och andra lärverktyg på samtliga varieteter av chib för barn, unga och vuxna. I uppdraget bör myndigheten samråda med romer, bl.a. lärare i chib. Att öka och underlätta modersmålsundervisning i chib och övriga nationella minoritetsspråk Delegationen för romska frågor framhåller att en av de mest angelägna frågorna för det romska språkets bevarande och utveckling är högre utbildning och forskning. Behovet av utbildning av modersmålslärare är stort, liksom behovet av högskoleutbildning generellt i chib. har genom ratificeringen av ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om lands- dels- eller minoritetsspråk bl.a. åtagit sig att främja bevarandet av de nationella minoritetsspråken i . Detta innebär bl.a. att förbundit sig att tillhandahålla utbildning och fortbildning av de lärare som behövs för att kunna erbjuda modersmålsundervisning och två- språkig undervisning i de nationella minoritetsspråken. De satsningar på utbildning i nationella minoritetsspråk som regeringen gjort har inte bedömts som tillräckliga av på området. anser att det krävs särskilda åtgärder i för att göra undervisningen mer tillgänglig i och på minoritetsspråken och för att råda bot på bristen på lärare och läromedel. ministerråd har därför rekommenderat att om- gående vidta åtgärder för att aktivt stärka tillgången på modersmåls- undervisning, utveckla tvåspråkig undervisning och skapa en fungerande lärarutbildning när det gäller nationella minoritetsspråk. I regleringsbrevet fick Skolinspektionen i uppdrag att granska hur huvudmännen informerar om rätten till och fullgör sin skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning i minoritetsspråken i enlighet med de bestämmelser som finns i grundskoleförordningen (1994:1194), gym- nasieförordningen (1992:394), den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk och ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. I uppdraget ingår även att granska tvåspråkig undervisning på minoritetsspråk som bedrivs i enlighet med 2 kap. 7 § grundskoleförordningen. Redovisningen ska lämnas till () . har regeringen genomfört flera satsningar på uppbyggnad av utbildning i nationella minoritetsspråk. Regeringen har t.ex. gett ansvar för utbildning i chib. ligare stärka arbetet fick 2010 i uppdrag att föreslå åt- gärder för hur på ett bättre sätt kan uppfylla åtagandena i minoritetskonventioner när det gäller tillgång på lärare som kan undervisa i och på de nationella minoritetsspråken. visades till () Regeringen avser att återkomma i frågan. Anpassning efter individens behov Enligt Delegationen för romska frågor och romska representanter är det ett återkommande problem för många romer att de har lämnat grund- skolan utan fullständig grundskolekompetens. En del romer kan också sakna grundskolekompetens helt och i vissa fall kan det enligt dele- gationen behövas alfabetiseringskurser. Regeringens grundinställning är att skolan måste fungera för alla. Riktade utbildningar kan ha positiva effekter, men innebär inte att det är en lösning som kan generaliseras. Behoven och efterfrågan varierar från kommun till kommun. Det finns i ett antal folkhögskolor som erbjuder utbildning som särskilt riktar sig till romer, t.ex. i , utanför och IRIS-skolan i . Möjligheten till en utbildning som är anpassad efter individens behov och förutsättningar inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux) stärkts i den nya skollagen. kommer bl.a. att bli en rättighet för alla elever, den individuella studieplanens betydelse stärks och validering kommer att få en mer framträdande roll som en självklar del av utbildningen. Regeringens förhoppning är att utbildningen inom komvux bättre ska motsvara individers varierande behov och förutsättningar. Detta kan i sin tur leda till bättre genomströmning och bättre studieresultat även inom komvux. I syfte att ge arbetslösa möjligheter till att genomgå grundläggande yrkesutbildning men också att motverka brist på yrkesutbildade personer, har regeringen satsat på yrkesinriktad gymnasial yrkesutbildning (yrkes- vux). Genom satsningen ska i första hand individer med en svag ställning på arbetsmarknaden få möjlighet till en ny yrkesutbildning. Det högre studiebidraget inom studiemedelssystemet görs också tillgängligt till- fälligt för studier vid komvux för arbetslösa ung- domar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Regeringen har i direktiven till utredningen av den kommu- nala vuxenutbildningen på grundläggande nivå (dir. 2011:92) angett att utredaren, bl.a. med utgångspunkt i betänkandet Romers rätt, särskilt ska bedöma anpassningen av den kommunala vuxenutbildningen på grund- läggande nivå efter romers behov och förutsättningar. Avskrivning av studielån för studier inom vuxen- utbildning på grundläggande nivå Delegationen föreslog att möjligheterna till avskrivning av studielån för studier inom vuxenutbildning på grundläggande nivå för kvinnor och män med romsk språk- och kulturbakgrund skulle utredas i I uppdraget skulle ingå att utreda vilka möjligheter det finns till full bidragsfinansiering av studier inom vuxen- utbildning på grundläggande nivå för personer med romsk språk- och Vuxna som studerar på grundläggande nivå har svårt att återbetala sina studielån. Regeringen har därför i direktiven till den ovan nämnda utredningen angett att utredaren ska kartlägga och analysera den ekonomiska situationen för dessa studerande. angivit att utredaren ska analysera hur det nuvarande studiemedels- systemet fungerar för studerande på grundläggande nivå och vid behov Utredaren ska redovisa sitt uppdrag till Regerings- kansliet () . Regeringens bedömning: Arbete är ett centralt åtgärdsområde för att bryta romers utanförskap. Romers möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden måste därför förbättras och särskilt unga romers möjligheter. Regeringens viktigaste mål är full sysselsättning. Detta gäller för befolkningen i stort och innefattar därigenom också romer. Kommunerna har en central roll när det gäller romers möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och att följa upp sysselsättnings- graden bland romer. Delegationens förslag: Delegationen har föreslagit följande mål: fler romer ska kunna försörja sig själva, diskriminering av romer på arbets- marknaden ska upphöra, fler romer ska starta och driva företag, fler romer ska vara anställda inom stat och kommun, romska kvinnor ska ha bättre förankring på arbetsmarknaden, arbetslösheten bland romer ska inte avvika från arbetslösheten i genomsnitt och romska ungdomar ska vara lika etablerade på arbetsmarknaden som ungdomar i genomsnitt. Remissinstanserna: Har inte specifikt kommenterat dessa mål. Skälen för regeringens bedömning Uppgifter om sysselsättningsgraden bland romer är mycket osäkra men Delegationen för romska frågor lämnar uppgifter från några kommuner som tyder på att den ofta är låg. Problem med låg sysselsättning finns i första hand, enligt delegationens bedömning, bland de ca 25 000 romer som inte tillhör gruppen resande. Uppgifter förekommer också om att det är särskilt svårt för romska kvinnor att få jobb. Det finns enbart ett fåtal studier om romers arbetsmarknadssituation i och internationellt. Den internationella forskning som finns bekräftar, enligt delegationen, att romer genomgående har stora svårigheter. Romer löper i jämförelse med andra europeiska minoriteter den mest omfattande risken att hamna utanför arbetsmarknaden. En av huvudorsakerna anges vara fördomar och diskriminering. Enligt delegationens bedömning skiljer sig inte situationen i från situationen i de andra europeiska länderna som forskningen gjorts i. Såväl intervjuundersökningar som vittnesmål indikerar, menar de, att romer i är mer diskriminerade än någon annan grupp på arbets- marknaden. anser delegationen att den rena diskrimineringen inte är den enda orsaken. Brist på utbildning är en annan huvudorsak. Dessutom efterfrågas inte romers traditionella försörjningsmöjligheter och yrkes- kunskaper längre. Enligt regeringens bedömning är fördomar och diskriminering mot romer en viktig förklaring till romers bristande förankring på arbets- marknaden. Därutöver visar erfarenheten att vissa grupper, såsom unga och personer med en utbildning på högst förgymnasial nivå, generellt har en relativt svag förankring på arbetsmarknaden. Arbetsgivare kan vara tveksamma till att rekrytera unga därför att de har begränsad arbetslivs- erfarenhet eller få referenser från tidigare arbetsgivare. Sämre tillgång till informella nätverk genom vilka många jobb tillsätts är också en för- svårande omständighet. Att personer med relativt kort utbildning har problem på arbetsmarknaden beror också bl.a. på att personer med längre utbildning i viss mån konkurrerar om samma jobb och att den relativa efterfrågan på personer med kort utbildning tenderar att minska . Alla som kan arbeta ska få möjlighet att göra det för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har uttalat att rätten till arbete är avgörande för att förverkliga andra mänskliga rättigheter och utgör en integrerad och omistlig del av människans värdighet. Varje individ som kan arbeta ska få möjlighet att göra det utifrån sina förutsättningar. Arbetet bidrar till över- levnad för den enskilde och dennes familj, och i den mån det är fritt valt eller accepterat, till dennes utveckling och erkännande i samhället. har fått kritik både från och FN när det gäller diskriminering av romer på arbetsmarknaden, t.ex. uttrycker CERD, , i sin granskning av , oro över diskrimineringen av romer på arbetsmarknaden, och rekommenderar regeringen att öka möjligheterna för romer att hitta arbete (CERD 2008).