prop · GZ03135 · 2012-04-04 00:00:00 — utvecklas och att polisens brottsförebyggande arbete ska vara planlagt, proaktivt och problemorienterat. fick Polisen också ett mål om 20 000 poliser och ett krav på ökad tillgänglighet och synlighet. Kriminalvårdens övergripande mål var att minska brottsligheten och att vidta åtgärder för att påverka den intagna att inte återfalla i brott. Kriminalvården hade dessa år också ett antal preciserade mål som bland annat avsåg att arbeta på att förhindra att intagna i anstalt planerar och genomför brottsliga aktiviteter eller att främja den intagnes anpassning i samhället. Även finns målet om minskat antal återfall angivet. anges i stället att återanpassningen till samhället ska främjas. och framåt finns inte något mål i dessa termer. I instruktionen anges bara att en av tre uppgifter för Kriminalvården är att förebygga brott. Under dessa år ställer regeringen i stället krav på att Kriminalvården ska redovisa utfallet vad avser ett antal indikatorer, till exempel strukturerad sysselsättning, andelen verksamhetsplaner i förhållande till antalet klienter, antal incidenter. Regeringens hantering av målet om minskad brottslighet Målen för det brottsförebyggande arbetet har i budgetpropositionerna och regleringsbreven och över tiden fått olika formuleringar och dessutom även angivits i antal anmälda brott, vilket inte nödvändigtvis speglar den faktiska brottsutvecklingen. Regeringens mål om 20 000 poliser i kombination med målet om en mer synlig polis begränsar även polisens möjligheter att välja de bästa vägarna att uppnå de övergripande målen. Målet om minskade återfall Målet om minskade återfall är åren 20002002 knutet till det övergripande målet som angivit om att minska brottsligheten. begår brott är antingen återfalls- eller förstagångsförbrytare. Eftersom återfallsbrottsligheten utgör en stor andel av den totala brottsligheten är den viktig att förebygga. Målet om minskade återfall berör dels Kriminalvården, dels görs insatser också av polisen och andra aktörer. Här berörs i första hand återfallsmålet för Kriminalvården. Att hantera brottmål effektivt Detta mål för Kriminalvården har formulerats något olika . I regleringsbrevet står att Kriminalvården ska vidta åtgärder som påverkar den dömde att inte återfalla i brott. är målet att verkställigheten ska främja anpassningen till samhället. År 20032008 sägs att antalet återfall ska minska. År 20092011finns inga uttryckliga mål för återfall i regleringsbreven. I instruktionen står dock att en av tre uppgifter för Kriminalvården är att förebygga återfall. Att hantera brottmål effektivt Att hantera brottmål effektivt Bilaga 4 Statliga utredningar 20002010 Kommittens/Utredningens namn Beredningen för rättväsendets utveckling (BRU) Ökad effektivtet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen Läget i rättsväsendet och förslag till fortsatta reformer Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet (DNA) utredning om en utredning Kommitten om tillsynen av polis- och åklagarväsendena Förstärkt granskning av polis och åklagare Översyn av polisens arbetsuppgifter m.m. Mot ökad koncentration förändring av polisens arbetsuppgifter Polisverksamhet i förändring 2 Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer Polisens behov av stöd i samband med terroismbekämpning Utredningen om en polisutbildning för framtiden En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotsbekämpningen Underrättelseinhämtning för vissa polisiära behov Signalspaning för polisiära behov Utredningen mot kriminella grupperingar Kriminella grupperingar motverka rekrytering och underlätta avhopp Utredningen om förändrade regler om förundersökningsbegränsning se ovan (BRU) Utredningen om förändrade regler om förundersökningsbegränsning Åklagarväsendets brottsbekämpning Integritet och effektivitet Kommittén om domstolschefens roll m.m Beslut om psykiatrisk undersökning se ovan (BRU) Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet Domstolarnas register och personuppgiftslagen en rättslig anpassning Utredningen om utvärdering av vissa förändringar i tingsrättsorg. Förändringar i tingsrättsorganisationen utvärdering Domstolarnas roll vid handläggning av ärenden Domstolarnas handläggning av ärenden Förtroende och kvalitet i domstolarna Ökat förtroende för domstolarna Utredning om säkerhet i domstolarna Fler säkerhetskontroller i domstol Mål och medel särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol Utredningen om frigivningsprövning av livtidsdömda Utredningen om Kriminalvårdens effektivitet Kriminalvården ledning och styrning Brå, BrOM, EBM, RMV/SKL Utredningen om översyn av Översyn av den rättsmedicinska verksamheten Målsägandebiträdet - ett aktivt stöd i rättsprocessen Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning Särskilt system för betalning av skadestånd till målsägande Lätt att göra rätt om förmedling av brottsskadestånd Ett nationellt program om personsäkerhet Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer Översyn av lagstiftningen mot barnpornografi Barnet i fokus en skärpt lagstiftning mot barnpornografi Urkunden i tiden en straffrättslig anpassning Kraftfulla åtgärder mot stalkning ger ökat skydd för hotade och förföljda Utredningen om människohandel mm Människohandel och barnäktenskap Ett förstärkt straffsrättsligt skydd Förbud mot köp av sexuell tjänst Lagring av trafikuppgifter för brottsbekämpning Ytterligare rättsgarantier vid hemlig telefonavlyssning mm Ytterligare rättsäkerhetsgarantier vid användandet av hemliga tvångsmedel Att hantera brottmål effektivt har regeringen gett cirka 50 kommittéer utredningsuppdrag som avser brottmål. Endast ett fåtal av utredningarna har avsett hela rättskedjan. Arton kommittéer har behandlat frågor som i första hand rör polisen och . En av dessa har behandlat hela rättskedjan (BRU). Tre har behandlat mer generella effektivitetsproblem inom polisen, fyra avser polisbrutalitet eller brott av poliser, sex avser nya polismetoder. En kommitté har behandlat polisutbildningen. Tre har behandlat övriga frågor (stödbehov, personsäkerhet, grov organiserad brottslighet och brottsförebyggande arbete). Två kommittéer har huvudsakligen behandlat frågor som rör åklagarna. Tolv kommittéer har berört reformen En modernare domstol. Två av dessa har i högre grad berört rättskedjefrågor (BRU, delgivning). Fyra kommittéer har behandlat frigivning efter livstidsstraff, säkerhetsfrågor och framtidens kriminalvård samt ledning och styrning av Kriminalvården. Brå, RMV, SKL och EBM Sex kommittéer har berört dessa myndigheters verksamhet. De har behandlat brottsförebyggande kunskapsutveckling, översyner av och den rättsmedicinska verksamheten, målsägarbiträden, ekobrottsbekämpning och ett nytt forensiskt institut. Sju kommittéer har berört ändrad lagstiftning vad avser ratt- och sjöfylleri, barnpornografi, stalkning, människohandel och barnäktenskap med mera. Få av dessa kommittéer har haft regelrätta utvärderingsuppdrag eller uppdrag att i grunden ompröva hur verksamheten bedrivits. Det är sällan som utredningarna bygger på ett systematiskt insamlat empiriskt underlag. Fem av kommittéerna har uttryckligen haft regeringens uppdrag att i ett rättskedjeperspektiv och med en helhetssyn belysa något av de 18 problemområden vi granskat. Det har gällt BRU (förenklade förfaranden, samverkan polisåklagare), utredningen för en ny polisutbildning, framtidens kriminalvård, någon av domstolsutredningarna (delgivning) och Brå- utredning (brottsförebyggande kunskapsutveckling). Att hantera brottmål effektivt Bilaga 5 Inhämtning av kunskap om samverkan När det gäller kommittéväsendet har regeringen utnyttjat det för kunskapsinhämtning om samverkan främst via Beredningen för rättsväsendets utveckling (BRU). Andra exempel är utredningarna som rört våld i nära relationer, delgivningssystemet och framtidens kriminalvård. Regeringen har också skaffat sig en kunskap genom återrapporteringskrav och uppdrag att redovisa hur samverkan har fungerat inom avgränsade områden av rättsväsendet. Ett 30-tal sådana återrapporteringskrav och redovisningsuppdrag som rör samverkan finns i regleringsbreven för åren 20002011. Mer betydande sådana krav och uppdrag redovisas nedan: () ska redovisa de åtgärder som vidtagits för att uppnå en för rättsväsendet samordnad informationsförsörjning (2000). RPS ska tillsammans med Riksåklagaren återrapportera samverkan och ansvarsfördelning inom den brottsutredande verksamheten (2002). ska återredovisa åtgärder som vidtagits i samarbete med andra myndigheter för att korta ärendetiderna i brottmål (2003). Riksåklagaren ska tillsammans med RPS, och analysera samarbetet i fråga om skattebrott (2003). Riksåklagaren ska tillsammans med , , och redogöra för eventuella hinder för ett rationellt informationsutbyte i brottsbekämpande verksamhet och komma med förslag till förbättringar (2004). RPS ska återrapportera vilka samverkanspartner man arbetat med i det brottsförebyggande arbetet, särskilt åtgärder tillsammans med aktörer inom storstadsarbetet (2005). RPS ska redovisa vilka åtgärder man vidtagit för att öka polisens förmåga att i samverkan med andra aktörer genomför planlagda brottsförebyggande insatser på lokal nivå samt samverkan med socialtjänst med flera rörande barn som far illa. (2006). Riksåklagaren ska redovisa åtgärder som man tillsammans med RPS vidtagit för att utveckla samarbetet mellan polis och åklagare i mängdbrott [] speciellt vad avser snabbare ärendehantering och försöksverksamheten vid (2006). Att hantera brottmål effektivt Riksåklagaren ska redovisa åtgärder som vidtagits tillsammans med RPS om våldtäkts- och immaterialmål (2006). RPS ska redovisa hur arbetet med mängdbrottsprojektet fortskrider och resultatet av detta (2007). Riksåklagaren ska redovisa vilka åtgärder man vidtagit för att korta genomströmningstiderna och för att förstärka och vidareutveckla samverkan mellan polis, åklagarkammare, domstolarna och kriminalvården (2007). Riksåklagaren ska redovisa åtgärder som vidtagits tillsammans med RPS och för att bekämpa bidragsbrott (2007). RPS ska redovisa vilka åtgärder man vidtagit för att öka samverkan mellan polis, åklagare och kriminalvård i syfte att korta den totala tiden från brottsanmälan till dom (2008). RPS ska redovisa hur polisens samverkan med kommuner i fråga om lokala utvecklingsavtal fortskrider (2008). Riksåklagaren ska redovisa vilka åtgärder man vidtagit för att öka samverkan mellan domstolar och andra myndigheter med bland annat inriktning på att korta den totala tiden från brottsanmälan till dom (2008). RPS ska redovisa åtgärder vidtagna tillsammans med för att effektivisera samarbetet vid immaterialmål (2009). RPS ska redovisa åtgärder för att stärka samarbetet med och (2009). RPS ska ta fram gemensamma riktlinjer för samverkan vid utredningar av brott mot barn och en utvärdering av hur myndigheterna samverkar vid utredningar av barnövergrepp (2009). RPS ska tillsammans med , och utvärdera samverkan i barnärenden (2010). ska återrapportera vidtagna åtgärder för att öka samverkan mellan domstolar och andra myndigheter (20072011). , och ska redovisa gemensamma åtgärder som pågår och har vidtagits för att förbättra hanteringen av mängdbrott i hela rättskedjan (2011). Att hantera brottmål effektivt Bilaga 6 Uppdrag i regleringsbreven där regeringen vill se förbättrade samverkansåtgärder Av uppdrag i regleringsbreven framgår inom vilka områden regeringen vill se förbättrade samverkansåtgärder. De mest betydelsefulla handlingsinriktade regeringsuppdragen har varit följande: 1.RPS ska tillsammans med SKL utveckla kriminaltekniska metoder och rutiner anpassade för närpolisens brottsplatsundersökningar (2000). 2.RPS ska tillsammans med RÅ och EBM vidta åtgärder för att undanröja de tekniska hinder som kan finnas emot en effektiv it-användning i ekobrottsbekämpningen (2000). 3.RPS ska tillsammans med RÅ vidareutveckla metoder och system för uppföljning av brottsutredningarnas kvalitet (2001). 4.Kriminalvården ska dels samverka med Brå vid inventeringen av kunskapsläget vad gäller det återfallsförebyggande arbetet inom , dels utarbeta ett förslag till plan för det fortsatta FoU- arbetet på området (2002). 5.Varje polismyndighet ska utarbeta och dokumentera en brottsförebyggande strategi där det också framgår hur och med vilka myndigheter och organisationer samverkan ska ske(2001). 6.RPS och RMV ska samordna dna-undersökningar (2003). 7.RPS ska tillsammans med ta fram en handlingsplan med förslag till åtgärder för att bekämpa den alkoholrelaterade brottsligheten (2005). 8.Brå ska i samverkan med RPS genomföra en strategi för att minska bilbrottsligheten i (2005). 9.Riksåklagaren ska tillsammans med , , och rationalisera informationsutbytet i brottsbekämpande verksamhet (2005) . 10.RPS ska tillsammans med säkerställa att hatbrottsmotiv identifieras och utreds samt säkerställa tillgång till kompetens inom polisen för att förebygga och utreda mäns våld mot kvinnor (2007). Att hantera brottmål effektivt 11.RPS ska tillsammans med EBM och vidta åtgärder för att effektivisera bekämpningen av ekonomiska brott (2007). 12.RPS ska medverka i ytterligare etablering av försöksverksamheter med samverkan under samma tak vid utredningar av barnövergrepp (2008). 13.GOB-satsningen uppdrag till myndigheterna att säkerställa en effektiv och uthållig verksamhet för bekämpning av grov organiserad brottslighet (2009). 14.Samtliga våra rättsmyndigheter ska i samverkan med och stöd av Brå delta i och fortsätta utveckla prognosarbetet inom rättsväsendet för att förbättra möjligheterna att bedöma rättsväsendets kapacitetsbehov (20092011) . 15.RPS ska tillsammans med och gemensamt vidta åtgärder för att säkerställa en effektiv samverkan och handläggning av mängdbrott (2010). 16.Samtliga berörda myndigheter ska tillsammans se till att man senast ska ha infört ett strukturerat elektroniskt informationsflöde framåt i rättskedjan (2010-11). 17.RPS ska tillsammans med Brå utveckla polisens brottsförebyggande arbete (2011). Att hantera brottmål effektivt Bilaga 7 Uppföljning av granskningsrapporter I denna bilaga redovisas vilka åtgärder regeringen och ansvariga myndigheter vidtagit på de områden granskat. Hanteringen av unga lagöverträdare (RiR 2009:12) beslutade granskningen var klar att genomföra en nationell satsning på utredningar av ungdomsbrott. Syftet var dels att identifiera, analysera och därefter åtgärda orsakerna till att gällande regler inte följs, dels att åtgärda problem med ärendebalanser.109 lade fram en utvärdering av denna nationella ungdomssatsning. Utvärderingen visade bland annat på stora skillnader i tidsåtgång, dels mellan olika typer av brott, dels mellan polismyndigheterna. slutsats av utvärderingen är att den nationella satsningen inte har haft ett så kraftigt genomslag vid polismyndigheterna som intentionen var. Polisen som helhet lyckades heller inte förkorta genomströmningstiderna.110 har även tagit fram en utbildning vid för utredare av ungdomsbrott. Den första kursen genomfördes och två kurser har hållits 2011. Därefter är avsikten att kursen ska hållas två gånger . Under granskningen beslutade även att ta fram en nationell åtgärdsplan som ska genomföras på åklagarkamrarna för att öka kvaliteten i handläggningen och få en snabbare lagföring av ungdomar som begår brott.111 lade fram en strategi för ungdomsärenden. Av den framgår att ungdomsärenden ska prioriteras framför alla andra ärenden som inte omfattar någon som är frihetsberövad. De åklagarkamrar som har de längsta genomströmningstiderna ska särskilt skyndsamt vidta åtgärder för att uppnå en högre prioritering och effektivare Vidare sägs att alla ungdomsärenden ska bevakas i en särskild rutin, så att alla ungdomsärenden kan handläggas skyndsamt och de lagstadgade fristerna hållas. Dessutom slår man ett slag för att åklagarens samverkan med 109Rikspolisstyrelsen PoA-100-1208/09. 110Rikspolisstyrelsen, Utvärdering av den nationella ungdomssatsningen, , POA-100-1208/09. Att hantera brottmål effektivt andra berörda myndigheter är nödvändig för att hålla fristerna, till exempel med , och uttalar att samverkan därför ska ses som en del av kärnverksamheten för ungdomsåklagare.112 uppger att förslagen i åtgärdsplanen till stor del har förverkligats på åklagarkamrarna, och vid flera kamrar fortgår ett Rollen som ungdomsåklagare har avgränsats från andra åklagaruppgifter, vilket ger en fredad resurs till att leda ungdomsutredningar. Samverkan med polisen och har också förbättrats. säger också att genomströmningstiderna har kunnat minskas och att tidsfristen i ökad omfattning kunnat hållas.113 Regeringen har gett i uppdrag att stödja polismyndigheterna att hålla de lagstadgade tidsfristerna för ungdomsärenden. ska också redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att korta genomströmningstiderna i dessa ärenden.114 ska redovisa för regeringen i vilken utsträckning de lagstadgade beslutsfristerna avseende unga lagöverträdare har hållits. Myndigheten ska också redovisa vilka åtgärder myndigheten vidtagit för att korta genomströmningstiderna i dessa ärenden.115 Domstolar har inte fått några återrapporteringskrav eller uppdrag som rör hanteringen av unga lagöverträdare. Regeringen uttalar i budgetpropositionen att det är av största vikt att rättsväsendet har god förmåga att agera med kraft och särskild skyndsamhet när barn och ungdomar är inblandade, antingen som lagöverträdare eller brottsutsatta. Regeringen understryker att myndigheternas arbete för att korta genomströmningstiderna och för att hålla de särskilda tidsfrister som finns i ungdomsmål måste fortsätta.116 Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall i brott (RiR 2009:27) Enligt budgetpropositionen kommer regeringen noga att följa hur Kriminalvårdens arbete med verkställighetsplanering utvecklas. regleringsbrevet ska Kriminalvården redovisa åtgärder som vidtagits med anledning av brister i kvalitet, dokumentation och uppföljning av verkställighetsplaneringen. Kriminalvården ska också vidta åtgärder för att 112Åklagarmyndigheten, , Strategi för ungdomsärenden. 113Åklagarmyndigheten, utvecklingscentrum , , ÅM-A 2010/0474, Tillsynsprotokoll Granskning med sikte på handläggningstiderna i ungdomsärenden 114Regleringsbrev för avseende och övriga myndigheter inom polisorganisationen. 115Regleringsbrev för avseende . 2011/12:1 utg.omr. Att hantera brottmål effektivt öka andelen intagna som blir föremål för frigivningsförberedelser. Arbetet ska bland annat ha sin utgångspunkt i granskning. Med anledning av kritik har Kriminalvården förändrat sin återrapportering till regeringen om klienter med en verkställighetsplan. bildades en styrgrupp för att förbättra och utveckla verkställighetsplaneringen (både datasystem och innehåll), och en handlingsplan för 20102011 har tagits fram. Till grund för handlingsplanen har framför allt rekommendationer legat. ändrades föreskriften som bland annat reglerar planering av kriminalvårdspåföljd den ska nu inte vara någon målbeskrivning utan man ska i stället utgå från de aktuella problemområdena och vidta konkreta åtgärder utifrån dessa. Utbildningsinsatser har genomförts i hela landet. erbjuder myndigheten också en fördjupningsutbildning för personal med uppdrag att utföra verkställighetsplaneringar. Kriminalvården arbetar med ett förbättrat systemstöd för verkställighetsplanering där bland annat personutredningar, placeringsdokumentation och säkerhetsbedömningar ska integreras. Systemstödet beräknas vara i bruk 2012. I och med den nya fängelse- och häkteslagstiftningen ska handböcker tas fram. För klienter med korta verkställighetstider ska myndigheten pröva nya arbetssätt för att genomföra begränsade åtgärder inom eller åtgärder som syftar till att etablera eller vidmakthålla samverkan med annan huvudman. Kriminalvården kartlägger samarbetet mellan Kriminalvårdens huvudkontor och andra aktörer i syfte att förbättra styrningen av samverkan. Flera åtgärder har vidtagits för att förbättra samverkan mellan . Ett myndighetsgemensamt handläggarstöd har tagits fram. Syftet är bland annat att få ett enhetligt arbetssätt. Implementeringen av handläggarstödet pågår och har diskuterats bland annat vid myndighetsgemensamma möten. Framtagandet av en struktur och organisation för kvalitetsuppföljning av arbetsmarknadsutbildning på anstalt ska vara klart /2012. Nationella samverkansgruppen för Arbetsförmedlingen och Kriminalvården har gett sitt arbetsutskott i uppdrag att besöka ett antal anstalter och Kramiverksamheter för att på så sätt följa upp den lokala verksamheten. Vidare är en myndighetsgemensam workshop inplanerad 2011 med syftet att ta fram ett system för att Arbetsförmedlingen på nationell nivå ska kunna följa upp Kriminalvårdens arbetssökande (i enlighet med de regelförändringar som gjort detta möjligt). Målet är att uppföljning ska ske från och med . Att hantera brottmål effektivt Arbetsförmedlingen har ökat antalet heltidstjänster för kontaktpersoner på anstalt och Krami. Ett förslag till intern instruktion för Arbetsförmedlingen kring hur det administrativa arbetet på anstalterna ska skötas tas fram . Inställda huvudförhandlingar i brottmål (RiR 2010:7) Regeringen tillsatte 2010 som ska lämna förslag på hur brottmålsprocessen kan effektiviseras, bland annat genom mer ändamålsenliga rättegångsregler och en tydligare ansvarsfördelning mellan åklagare och domstolar. Utredningen ska också överväga hur förberedelsen i brottmål kan förbättras och hur risken för inställda förhandlingar kan minska. Den nya delgivningslagen som trädde i kraft förväntas bidra till att minska antalet inställda huvudförhandlingar. Särskilt förfarandet med förenklad delgivning förväntas öka förutsättningarna för att få den tilltalade delgiven. Än så länge är det oklart vilka faktiska effekter den förenklade delgivningen fått. Inom ramen för mängdbrottsuppdraget som genomförts av , och har en enkät sammanställts som redovisar tingsrätternas synpunkter vad gäller stämningsmän och arbetsmetoder med koppling till problemet med hög andel inställda huvudförhandlingar. håller på att ta fram ett nytt delgivningssystem. är projektet försenat på grund av underskattad komplexitet. En förstudie blev klar . En driftsättning av det nya systemstödet för delgivningsärenden beräknas ske . har också genomfört en konferens för stämningsmännen inom polisen i syfte att inventera och diskutera brister samt behov av åtgärder. En femdagarsutbildning för handläggare av delgivningsärenden har också startat vid i . Utbildningen vänder sig till polismyndigheter i hela landet. Det första utbildningstillfället är . Delgivningscentralen vid i planerar också att genomföra en enkät för att följa upp hur domstolarna upplever kontakter och tjänster eller service från stämningsmannaverksamheten. Projektet är ett exempel på samarbete mellan polis i yttre tjänst och stämningsmän. Det innebär att när trafikkontroller görs, exempelvis av personer som kör runt i gamla bilar och saknar fast förankring och/eller en fast bostad och som ska delges, kontaktas stämningsman av polis i yttre tjänst. I övrigt har inga större förändringar gjorts i tidigare arbetssätt. Att hantera brottmål effektivt I syfte att tillvarata goda resultat av förändringsarbetet ska dokumentera arbete som har bedrivits i domstolarna och skapa förutsättningar för ett regelbundet erfarenhetsutbyte mellan domstolarna i dessa frågor. ska redovisa till regeringen hur uppdraget bedrivits och vilka resultat som därigenom uppnåtts. Hanteringen av mängdbrott (RiR 2010:10) Regeringen avser att även fortsättningsvis noga följa utvecklingen inom mängdbrottsområdet, eftersom det fortfarande finns en hel del att göra för att minska den totala genomströmningstiden och för att öka andelen brott som upp. Regeringen anser därför att rättsväsendets arbete behöver fortsätta att vidareutvecklas utifrån ett tydligt rättskedjeperspektiv, inte minst när det gäller arbetet mot mängdbrott.117