prop · GZ0383 · 2012-03-16 00:00:00 — Medierepresentanten fokuserar särskilt på frågor som rör skydd av journalister, press- och internetfrihet samt övergången till digitala nätverk. Det minskade utrymmet för fria medier och internetrestriktioner i lagstiftningen i flera uppmärksammades av medierepresentanten. Även våld mot journalister uppmärksammades och fördömdes kraftigt av medierepresentanten och . Förutom sitt fortlöpande övervakningsarbete anordnade medierepresentanten, i flera fall med bland annat svenskt finansiellt stöd, konferenser i och södra . anordnade medierepresentanten dessutom en konferens i sydöstra . Det litauiska ordförandeskapet 2011 prioriterade frågor om mediefrihet och då framförallt säkerhet för journalister och yttrandefrihet i digitala medier. anordnades såväl en konferens i om säkerhet för journalister, vilken resulterade i ett antal rekommendationer för deltagarstaterna att garantera skydd för journalister, som ett möte om främjande av mångfald i nya medier. I samband med det sistnämnda presenterade medierepresentanten en omfattande studie över internetfriheten i . I anslutning till ministerrådsmötet i presenterades även en handbok innehållande best practices för att säkerställa en säker miljö för journalister. har en särskild representant mot människohandel som arbetar vid sekretariatets enhet mot människohandel i . Representantens uppgift är att assistera deltagande stater med genomförandet av åtaganden och användning av rekommendationerna i för bekämpande av människohandel. Vid ministerrådsmötet i antogs en deklaration om att bekämpa alla former av människohandel. jämställdhetsarbete omfattar ökad jämställdhet inom organisationen och särskilt integration av ett jämställdhetsperspektiv i alla delar av organisationens arbete, politiskt deltagande, våld mot kvinnor samt kvinnors situation i samband med väpnade konflikter. senare arbetet är genomförandet av 1325 Skr. 2011/12:83 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet centralt. Ramverken för jämställdhetsarbetet utgörs av jämställdhetsplanen som antogs 2004, ett ministerbeslut om kvinnor i konfliktförebyggande, krishantering och postkonflikthantering, som antogs 2005 baserat på ett svenskt initiativ, samt ministerbeslut om kvinnors deltagande i det politiska livet. Avsevärda brister finns i genomförandet av ramverken, inte minst när det gäller rekryteringen av kvinnor till chefsposter i organisationen. 3.3.6OSSE:s årliga möte om den mänskliga dimensionen ODIHR organiserar ett möte om den mänskliga dimensionen (Human Dimension Implementation Meeting, HDIM). Mötet fokuserar på deltagande staters uppfyllelse av gjorda åtaganden inom den mänskliga dimensionen. Mötet är dessutom en viktig arena för enskilda organisationer som ställer regeringarna till svars i en öppen diskussion. Den stora mängden seminarier som anordnas ger också en god möjlighet till fördjupning i specifika frågor. Genom att in i det längsta blockera ett beslut om dagordningen Human Dimension Implementation Meeting (HDIM) lyckades utverka ett löfte om att ännu en diskussion om reform av den mänskliga dimensionens möten skulle inledas . En sådan diskussion hade även stått högt på agenda. Inom organisationen står deltagandestaterna långt ifrån varandra. Framför allt och önskar ett kortare HDIM än nuvarande och inskränkt NGO-deltagande. å sin sida kan inte under några omständigheter acceptera något av dessa krav och EU riktar in sig på att förbättra kvaliteten på HDIM mötet, genom att säkerställa en bättre uppföljning av de rekommendationer som antas och ett öppet NGO-deltagande samt stärka kopplingen till tidigare möten. års ministerrådsmöte kunde inget beslut antas inom mänskliga dimension på grund av politiska motsättningar. hade, liksom övriga EU, fokuserat på två beslut inom yttrandefrihetsområdet, nämligen skydd av journalister och yttrandefrihet och mångfald i digitala medier. Dessutom var medförslagsställare till en deklaration om grundläggande friheter i den digitala tidsåldern. , med stöd av och vissa centralasiatiska länder, lade fram förslag som syftade till visaliberalisering, begränsande förändringar av ODIHR:s valobservationsmetodologi och inskränkt NGO-deltagande i möten inom mänskliga dimension. Mötet ägde rum i skuggan av det ryska Dumavalet och bedömning av valet föranledde att blockera samtliga texter om mediefrihet. Detta var ett allvarligt bakslag med tanke på situationen avseende mediefrihet i . Den ryska blockeringen startade en dominoeffekt som ledde till att inte heller övriga beslut, såsom ordförandeskapets förslag om tolerans i det offentliga samtalet och nationella institutioner för mänskliga rättigheter, Skr. 2011/12:83 kunde antas. Även års ministermöte kunde man se att toleransfrågorna användes av vissa länder för att undvika beslut och diskussioner om grundläggande fri- och rättigheter som var mer känsliga. Framförallt ansåg vissa länder utanför EU att det var av stor betydelse att ett beslut om tolerans kunde antas. För EU och likasinnade skulle mervärdet av ett sådant beslut ha varit att även tolerans för sexuell läggning kunde omfattas, vilket stötte på motstånd. Även framöver kan vi vänta oss att toleransfrågor inom kommer att stå mot svårare frågor om grundläggande fri- och rättigheter. I antogs ett beslut om konfliktcykeln som syftar till att stärka arbete med konfliktförebyggande. Staterna nådde inte konsensus om att fatta beslut om en ny polisstrategi, om cybersäkerhet och om narkotikabekämpning. fältverksamhet är väl etablerad och det är framför allt genom detta instrument som kan bidra med ett tydligt mervärde jämfört med andra organisationer. stödjer demokratisk utveckling, stärkandet av mänskliga rättigheter och rättsstatens principer på västra , i inklusive och i genom sina 17 fältmissioner. Fältnärvaron omnämns generellt som missioner, oavsett om dessa i mandaten betecknas som kontor, missioner, center eller projektsamordnare. bedriver betydande fältverksamhet på västra med totalt sju fältmissioner i , och , (), , , och Kosovo. Den första missionen upprättades i och den senaste i i samband med landets självständighet 2006. Mandaten för de olika missionerna är anpassade till situationen i varje enskilt land och huvudsakligen inriktade på demokrati- och institutionsbyggande. OSSE-missionen i Kosovo inrättades 1999 och är största fältmission. Den utgör en del av den internationella civila FN-närvaron . Sedan Kosovos självständighetsförklaring har det internationella samfundets närvaro förändrats och en omfattande EU- mission, EULEX, har etablerats, med uppdraget att verka i Kosovo under FN:s paraply och i nära samarbete med och den . som verksamhet lyfts fram som föredöme väcks allt oftare frågan om när fältverksamheten ska avslutas eller dras ned, inte minst i ljuset av det försämrade ekonomiska läget och enskilda deltagarstaters växande budgetrestriktioner. Stängningen av kontoret i är ett exempel på strävandena att flytta fokus från länder med EU-medlemskapsperspektiv till . etablerade sin fältnärvaro i , , , och . verkar för att främja samarbete mellan länderna i genom exempelvis projekt om regional samordning och utbildning av personal för gräns- och tullbevakning samt narkotikaspaning och lätta vapen och ammunitionsprojekt, till vilka även lämnat ekonomiskt stöd. Utöver fältmissionernas ordinarie verksamhet driver även ODIHR, HCNM och RFoM konfliktförebyggande projekt i regionen. briserade missnöjet mot regeringen i och oppositionen grep makten. I det allmänt försämrade inhemska säkerhetsläget som uppstod efter maktskiftet utbröt våldsamheter i södra och då i synnerhet i området kring städerna Osj och Jalal-Abad. Främst rörde det sig om konflikter mellan kirgiser och andra etniska grupper, i synnerhet uzbeker, den största etniska minoriteten i . Våldsamheterna krävde hundratals dödsoffer och hundratusentals människor tvingades på flykt. I denna spända situation genomförde OSSE-ordförandeskapet, HCNM, RFoM och ODIHR löpande besök till landet för att utarbeta insatser i syfte att stabilisera situationen tillsammans med representanter för FN och EU. genomfördes en folkomröstning i landet om en ny konstitution och ägde ett presidentval rum som övervakades av . En särskild utredning av våldsamheterna i genomfördes med svenskt stöd. En OSSE-ledd civilpolisinsats är verksam i södra . Även den fick svenskt stöd. missioner i och inrättades . Missionerna verkar för att främja genomförandet av åtaganden inom De har inte till uppgift att bevaka eller medla i den utdragna konflikten i . Mot bakgrund av kriget i har deltagarstaterna inte kunnat nå konsensus om en förlängning av mandatet för missionen i , vilket ledde till en hade missioner i , Utöver missionen i huvudstad finns det även ett fältkontor i i den transnistriska Missionen har, i samarbete med ordförandeskap samt och , bland annat till uppgift att verka för en politisk lösning av den utdragna konflikten om den OSSE-närvaro i etablerades 1994 och är i första hand ett kontor för projektsamordning med det övergripande uppdraget att stödja arbete mot fortsatt demokratisk utveckling och rättsstatlighet. Det största projektet i historia syftar till att stödja ansträngningar att förstöra av det miljöfarliga raketbränslet Den totala kostnaden för projektet beräknas till minst 100 , varav bidrar med . inledde mission i sitt arbete med uppdraget att Skr. 2011/12:83 bistå den vitryska regeringen att bygga och stärka demokratiska institutioner, utveckla och konsolidera rättsväsendet samt utveckla relationerna med det civila samhället. meddelade landet att de inte kunde acceptera att mandatet för missionen förlängdes. hade fältkontoret avvecklat sitt arbete. EU och flera andra deltagarstater hade invändningar och ansåg att kontoret inte hade slutfört sitt arbete, särskilt i frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter. 5OSSE:s krishantering och de utdragna konflikterna Konflikten om regionen som ligger i , men till övervägande del befolkas av armenier, har pågått . Vapenvilan trädde i kraft och respekteras i princip, även om incidenter förekommer. verkar för en förhandlingslösning, genom den så kallade Minskgruppen, bestående av ett dussintal länder, däribland . Gruppens samordförande, , och , fungerar i praktiken som medlare. OSSE-ordförandeskapet har även en personlig representant för konflikten med kontor i . I dennes uppdrag ingår bland annat att övervaka vapenvilan samt skapa förtroende mellan parterna genom att upprätthålla kontakter med politiska och militära ledare. Kärnfrågorna som behöver lösas rör främst framtida status, säkerhetsgarantier för områdets armeniska befolkning, tillbakadragande av armeniska trupper från azeriskt territorium samt flyktingfrågan. Dessa principer ligger till grund för Minskgruppens arbete för en fredlig lösning av konflikten men enighet har ännu inte kunnat nås mellan parterna. inleddes den så kallade Pragprocessen med en rad möten mellan och utrikesministrar. En rad högnivåmöten mellan och ägde rum /2010. Intensiteten minskade dock . Få framsteg har noterats avseende långsiktig lösning av konflikten. Våren och präglades av ökade spänningar och en rad allvarliga incidenter i såväl som , en utveckling som kulminerade i krig mellan och . Efter augustikriget diskuterades olika aspekter av konflikten intensivt inom , främst inom ramen för Permanenta rådet men även bidrar genom sitt samordförandeskap med FN och EU Skr. 2011/12:83 inom ramen för den så kallade Genèveprocessen till fortsatt hantering av Trots intensiva ansträngningar av det grekiska OSSE-ordförandeskapet kunde ingen överenskommelse nås om en förlängning av mandatet för OSSE-missionen i . Detta har resulterat i att missionen stängde . Huvudproblemet i förhandlingarna var främst närvaro och rörelsefrihet i hela , inklusive utbrytarregionerna och . motsatte sig tillträde till utbrytarregionerna utan ett de facto-erkännande från deltagarstater. Detta kunde inte accepteras av övriga deltagarstater som underströk respekten för suveränitet och territoriella integritet. Frågan om närvaro i är dock fortsatt på agendan i . Förhandlingarna för en fredlig lösning om den moldaviska utbrytarregionen sker i det så kallade 5+2-formatet, där parterna är , , , och , med EU och som observatörer. Transnistrien har vägrat återuppta formella förhandlingar. Endast informella förhandlingar har därför kunnat äga rum. Den fortsatt politiskt instabila situationen i har använts som argument bland annat av och transnistriska företrädare för att inte engagera sig för att få tillstånd formella 5+2 förhandlingar. Vissa framsteg kan dock urskiljas genom de förtroendeskapande åtgärder som leder och där arbetsgrupper från såväl moldavisk som transnistrisk sida deltar. Dessa träffas med viss regelbundenhet och har bidragit till ökad dialog och förtroende mellan parterna samt till att parterna känner större ägarskap när det gäller förhandlingsprocessen. Det litauiska OSSE- ordförandeskapet hade som en av sina högsta prioriteringar att återuppliva de formella förhandlingarna i 5+2 formatet, vilket ledde till ett formellt möte dagarna före ministerrådsmötet i . Parterna bestämde då att fortsätta de formella förhandlingarna i tidigt 2012 under det irländska ordförandeskapets egid. Bilaga 1: deltagande stater Stöd till Crisis management Initiative (CMI) för genomförande av en utredning om våldsamheterna i södra Bilaga 2: Stöd till och hela uppgick den samlade budgeten för till (ca ). uppgick den samlade budgeten till (ca ). Den svenska obligatoriska medlemsavgiften uppgick till 2010 och 2011. Förutom den svenska andelen av den ordinarie OSSE-budgeten bidrog och hela med för att ställa personal till förfogande. Därtill hade kostnader för deltagande i /ODIHR:s valobservationsmissioner med . bidrog vidare och hela med i frivilliga bidrag till konfliktförebyggande biståndsprojekt inom samt till OSSE-projekt inom ramen för den verksamhet som bedrivs av (Sida). sammanlagda bidrag till verksamhet och var således . Följande OSSE-projekt beviljades svenskt stöd om sammanlagt och hela : (PAG) i Stöd till ODIHRS:s valprojekt Stöd till ODIHR:s fond för diversifiering av Stöd till ODIHRS:s projekt inom mänskliga Stöd till ODIHR:s program för bekämpning Stöd till projekt för destruktion av nationella minoriteters (HCNM) utbildningsprogram i Bilaga 3: Svensk personal ställd till förfogande och har och ställt personer med följande uppgifter till förfogande (inkluderar inte kontrakterade svenskar) vid fältmissioner och institutioner: har och hela ställt personer med följande uppgifter till förfogande (inkluderar inte kontrakterade svenskar) vid fältmissioner och institutioner: Head of Field Office Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Sabuni, Adelsohn , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:83 Redogörelse för verksamheten inom () och .