prop · GZ03156 · 2012-05-29 00:00:00 — Regeringens proposition 2011/12:156 Resningsförfarandet i brottmål återupptagande av förundersökning och rätt till biträde Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag som har till syfte att öka rättssäkerheten och förutsebarheten för den enskilde i samband med resning. Det föreslås att åklagaren under vissa förutsättningar ska återuppta en förundersökning när resning i brottmål aktualiseras. Kraven för att åter- uppta en förundersökning sänks jämfört med de krav som utvecklats i praxis. Om förundersökningen om brottet inte är avslutad ska åklagaren i stället besluta att den även ska avse frågan om den tidigare tilltalades delaktighet i brottet. Vidare föreslås att domstolen i ett ärende om resning ska kunna före- lägga åklagaren att vidta en viss utredningsåtgärd. Det föreslås också att den tidigare tilltalade och målsäganden i vissa fall ska ha rätt till rättsligt biträde när resning aktualiserats. Om den tidigare tilltalade bedöms ha rätt till ett sådant biträde ska en offentlig försvarare förordnas. För målsäganden ska målsägandebiträde eller om han eller hon är särskild företrädare för barn kunna förordnas. Förslagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ............... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1988:609) om 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn ............................................ Ärendet och dess beredning ........................................................... Resningsgrunder till förmån för den Resningsgrunder till men för den tilltalade Något om ...........................................förfarandereglerna Praxis för ......................................utredningsförfarandet Utredningsåtgärder i syfte att utreda om det finns grund för resning Olika sätt att initiera ett återupptagande av Förfarandet vid en återupptagen Lagreglering .................................av utredningsåtgärder Förutsättningar ..............för att vidta utredningsåtgärder Utredningsåtgärder .............efter föreläggande av rätten Förfarandet ...........vid en återupptagen förundersökning Rätten till rättsligt biträde............................................................... Lagreglering .......................av rätten till rättsligt biträde Former för ..............................................rättsligt biträde Förutsättningar ......................för rätt till rättsligt biträde Förfarandet .........vid en framställan om rättsligt biträde Kostnader i resningsförfarandet ..................................................... Ikraftträdande- och ..................................övergångsbestämmelser Förslaget till lag om ändring i .............. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ............. 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:609) om 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn. Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Resningsförfarandet i brottmål återupptagande av förundersökning och rätt till biträde (SOU 2009:98) ................................................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna ..................................... Bilaga 5 Förteckning över remissinstanserna ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 3.lag om ändring i lagen (1988:609) om målsägandebiträde, 4.lag om ändring i lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 23 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det i balken ska införas fem nya paragrafer, 21 kap. 3 b och 4 a §§ samt 58 kap. 6 a, 6 b och 8 a §§, av följande lydelse. En offentlig försvarare ska förordnas för en tidigare tilltalad om 1.han eller hon är i behov av försvarare med hänsyn till att åklagaren enligt 58 kap. 6 a § beslutat eller har möjlighet att besluta att återuppta en förunder- sökning eller att låta en pågående förundersökning även avse frågan om den tidigare tilltalades delak- tighet i brottet, eller 2.det annars finns synnerliga Vid bedömningen av om den tidigare tilltalade är i behov av försvarare ska rätten beakta brottets beskaffenhet, den tidigare tilltalades personliga förhållanden och vilka utredningsåtgärder som ska vidtas. En framställan om förordnande av en offentlig försvarare enligt 3 b § ska göras hos den domstol som enligt 58 kap. 4 § första stycket är behörig att pröva an- sökan om resning. Skall enligt 21 kap. 3 a § offentlig försvarare utses för den misstänkte, åligger det undersök- ningsledaren att göra anmälan om det hos rätten. Undersöknings- ledaren skall också göra anmälan hos rätten, om målsäganden begär att få ett målsägandebiträde eller om det annars finns anledning att förordna ett sådant biträde. Ska enligt 21 kap. 3 a eller 3 b § en offentlig försvarare utses för den misstänkte eller den tidigare tilltalade, ska undersöknings- ledaren göra anmälan om det hos rätten. Undersökningsledaren ska också göra anmälan hos rätten, om målsäganden begär att få ett måls- ägandebiträde eller om det annars finns anledning att förordna ett sådant biträde. Om det inte pågår någon förun- dersökning ska anmälan enligt första stycket göras av åklagaren. Åklagaren ska återuppta en för- undersökning om det i en ansökan om resning åberopas eller om det på annat sätt kommer fram en omständighet eller ett bevis som inte tidigare lagts fram och det är sannolikt att omständigheten eller beviset utgör grund för resning. Förundersökningen ska dock inte återupptas om det saknas behov av utredningsåtgärder. Om förundersökningen inte är avslutad ska åklagaren, under de förutsättningar som anges i första stycket, i stället besluta att förun- dersökningen även ska avse frågan om den tidigare tilltalades delak- tighet i brottet. I ett ärende om resning får rätten förelägga åklagaren att vidta en viss utredningsåtgärd, om det enligt 6 a § finns förutsätt- ningar att återuppta förundersök- ningen eller besluta att en på- gående förundersökning även ska avse frågan om den tidigare till- talades delaktighet i brottet. 1 Senaste lydelse 1988:610. Om en offentlig försvarare har förordnats enligt 21 kap. 3 b § och det inte ges in någon resningsan- sökan till domstol, får den tidigare tilltalade åläggas att ersätta staten för det som har betalats av all- männa medel i ersättning till för- svararen. Om en åtgärd som avses i 6 a § har vidtagits i syfte att utreda om det finns grund för resning till men för den tidigare tilltalade och det inte ges in någon resningsansökan till domstol, får den tidigare till- talade tillerkännas ersättning av allmänna medel för sådana skä- liga kostnader som avses i 31 kap. 2 §. Frågan om ersättning för kost- nader enligt första och andra styckena prövas av den domstol som enligt 4 § första stycket är behörig att pröva resningsan- sökan. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i rättshjälpslagen (1996:1619) gäller fortfarande för det fall ett rättshjälpsbiträde har utsetts för en tidigare tilltalad i ett resningsförfarande före ikraftträdandet. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare Härigenom föreskrivs att 24 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ska ha följande lydelse. För en misstänkt som inte har fyllt skall offentlig försva- rare förordnas, om det inte är uppenbart att han saknar behov av försvarare. När offentlig försvarare skall förordnas, skall undersök- ningsledaren göra anmälan om det hos rätten. För en misstänkt som inte har fyllt ska en offentlig för- svarare förordnas, om det inte är uppenbart att han eller hon saknar behov av försvarare. När en offentlig försvarare ska förordnas, ska undersökningsledaren anmäla det hos rätten. För en tidigare tilltalad gäller 21 kap. 3 b § och 23 kap. 5 § . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2001:152. Förslag till lag om ändring i lagen (1988:609) om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:609) om målsägande- biträde dels att 1 och 8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 7 a §, av följande lydelse. När förundersökning har inletts skall ett särskilt biträde för målsäganden (målsägandebiträde) förordnas i mål om När en förundersökning har inletts eller återupptagits ska ett särskilt biträde för målsäganden (målsägandebiträde) förordnas i mål om 1.brott enligt 6 kap. , om det inte är uppenbart att målsäganden saknar behov av sådant biträde, 2.brott enligt 3 eller 4 kap. , på vilket fängelse kan följa, eller enligt 8 kap. 5 eller 6 § eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott, om det med hänsyn till målsägandens person- liga relation till den misstänkte eller andra omständigheter kan antas att målsäganden har behov av sådant biträde, 3.annat brott på vilket fängelse kan följa, om det med hänsyn till måls- ägandens personliga förhållanden och övriga omständigheter kan antas att målsäganden har ett särskilt starkt behov av sådant biträde. Målsägandebiträde får förordnas i högre rätt, om åklagaren eller den tilltalade har överklagat domen i ansvarsdelen. Om en förundersökning har återupptagits enligt 58 kap. 6 a § första stycket ska en framställan om förord- nande av målsägandebiträde göras hos den domstol som enligt 58 kap. 4 § första stycket rätte- gångsbalken är behörig att pröva ansökan om resning. 1 Senaste lydelse 2001:230. Bestämmelserna i 31 kap. rätte- Bestämmelserna i 31 kap. samt gångsbalken om skyldighet för den 58 kap. 8 och 8 a §§ rättegångs- tilltalade eller annan att till staten balken om skyldighet för den återbetala kostnader för försvarare tilltalade eller någon annan att till som enligt rättens beslut har beta- lats av allmänna medel gäller även försvarare som enligt rättens beslut i fråga om kostnader för måls- har betalats av allmänna medel I mål där måls- gäller även i fråga om kostnader enligt 3 § andra stycket gäller beträffande dessa kostnader be- kvarstår enligt 3 § andra stycket stämmelserna i 18 kap. rätte- gäller för dessa kostnader be- gångsbalken om ansvar för mot- stämmelserna i 18 kap. rätte- gångsbalken om ansvar för mot- Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1996:1644. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Härigenom föreskrivs att 1 och 4 §§ lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn ska ha följande lydelse. När det finns anledning att anta att ett brott som kan föranleda fängelse har begåtts mot någon som är , skall en sär- skild företrädare förordnas för barnet om När en förundersökning har inletts eller återupptagits i fråga om ett brott som kan leda till fängelse och har begåtts mot någon som är , ska en särskild företrädare förordnas för barnet om 1.en vårdnadshavare kan misstänkas för brottet, eller 2.det kan befaras att en vårdnadshavare på grund av sitt förhållande till den som kan misstänkas för brottet inte kommer att ta till vara barnets rätt. En särskild företrädare skall inte En särskild företrädare ska inte förordnas om det med hänsyn till förordnas om det med hänsyn till barnet är obehövligt eller annars barnet är obehövligt eller särskilda särskilda skäl talar mot det. skäl annars talar mot det. En ansökan om förordnande enligt 1 eller 2 § görs av åklagaren hos tingsrätten. Om en förundersökning har återupptagits enligt 58 kap. 6 a § första stycket ska ansökan göras hos den domstol som enligt 58 kap. 4 § första stycket är behörig att pröva ansökan om resning. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag att utreda hur förundersökningarnas kvalitet bäst kan säkerställas samt överväga hur förfarandet i samband med ansökan om resning i brottmål bör vara utformat (dir. 2009:35). Utredningen, som antog namnet (Ju 2009:07), överlämnade delbetänkandet Res- ningsförfarandet i brottmål återupptagande av förundersökning och rätt till biträde (SOU 2009:98). En sammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 1 och utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Delbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (Ju2010/260/Å). Inom har det därefter utarbetats en komplette- rande promemoria som behandlar frågor om kostnader i resningsförfa- randet, tidpunkt för förordnande av biträde för målsäganden och hos vilken domstol en ansökan om särskild företrädare för barn ska göras. Promemorian har remissbehandlats. Promemorians lagförslag finns i bilaga 4. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Justitiedeparte- mentet (Ju2010/260/Å). I denna proposition behandlas förslagen i delbetänkandet och pro- memorian. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter i avsnitt 5.2. När tiden för överklagande av en brottmålsdom som har meddelats av en tingsrätt eller en hovrätt har gått ut utan att det förts talan mot domen vinner den laga kraft. av vinner laga kraft . Att en dom vinner laga kraft innebär att den kan överklagas och att den kan verkställas. Vidare kan den fråga som har avgjorts genom en dom som vunnit laga kraft i princip inte bli föremål för en ny rättegång. Detta uttrycks på så sätt att domen har rättskraft. Principen om att en dom som vunnit laga kraft är orubblig orubblig- hetsprincipen kommer för brottmålsdomars del till uttryck i 30 kap. 9 § (RB). Principen beskrivs närmare i avsnitt 5.2. Orubblighetsprincipen är dock inte undantagslös. En ny prövning av domen kan komma till stånd om domstolen beviljar resning, beslutar om återställande av försutten tid eller bifaller en klagan över domvilla. 2011/12:156 s.k. särskilda (extraordinära) rättsmedel, vilka aktualiseras när en dom som vunnit laga kraft framstår som felaktig av något skäl eller när tiden för överklagande försuttits, kan sägas utgöra den sista rättssäkerhets- garantin. 4.2.1Resningsgrunder till förmån för den tilltalade I 58 kap. 2 § RB anges grunderna för resning till förmån för den tillta- lade. Paragrafen är indelad i fem punkter. Resningsgrunderna i de två första punkterna avser allvarliga brister med avseende på rättegångens objektivitet. Enligt den första punkten kan resning beviljas om någon ledamot av rätten, där anställd tjänsteman eller åklagaren med avseende på målet har gjort sig skyldig till brottsligt förfa- rande eller tjänsteförseelse eller om något brott som har avseende på målet ligger ombud, ställföreträdare eller försvarare till last samt brottet eller tjänsteförseelsen kan antas ha inverkat på målets utgång. Enligt den andra punkten kan resning beviljas om någon lagfaren domare eller åkla- garen har varit jävig och det inte är uppenbart att jävet har saknat bety- delse för målets utgång. Den tredje punkten tar sikte på situationer då det visar sig att ett bevis som tidigare åberopats saknar bevisvärde. I bestämmelsen föreskrivs att resning får beviljas om någon skriftlig handling som åberopats till bevis har varit falsk eller om ett vittne, en sakkunnig eller en tolk har avgett falsk utsaga samt handlingen eller utsagan kan antas ha inverkat på ut- gången. Den praktiskt mest betydelsefulla resningsgrunden finns i den fjärde punkten. Där regleras förutsättningarna för resning på grund av nya om- ständigheter eller bevis. Punkten innehåller vad som brukar kallas huvud- regeln och tilläggsregeln. Enligt huvudregeln får resning beviljas om någon omständighet eller något bevis som inte har lagts fram åberopas och omständigheten eller beviset sannolikt skulle ha lett till att den tilltalade frikänts eller till att brottet hänförts under en mildare straffbestämmelse än den som til- lämpats. Tilläggsregeln kräver, i likhet med huvudregeln, att nya omständig- heter eller bevis som inte tidigare lagts fram åberopas. Dessutom upp- ställs som förutsättning för att resning ska beviljas att det med hänsyn till vad som åberopas och i övrigt förekommer finns synnerliga skäl att på nytt pröva frågan om den tilltalade har begått det brott för vilket han dömts. Något krav på att det nya materialet om det lagts fram tidigare sannolikt skulle lett till en annan utgång uppställs däremot inte. Enligt förarbetena är syftet med bestämmelsen att möjliggöra resning vid en lägre sannolikhetsgrad än enligt huvudregeln, nämligen redan när det nya materialet är ägnat att framkalla tvivel om den tilltalades skuld till brot- tet. Lagtextens hänvisning till vad i övrigt förekommer torde innebära att det krävs att det föreligger särskilda omständigheter för att synnerliga skäl ska anses föreligga. Sådana omständigheter kan vara att det i dom- stolarna förekommit skiljaktiga meningar eller att det är fråga om ett grovt brott (prop. 1939 nr 307 s. 28, och , Processen i hovrätt och , Rättegång VI, 2011, s. 203, och Felaktigt dömda Rapport från JK:s rättssäkerhetsprojekt, 2006, s. 89). Att de omständigheter eller bevis som åberopas inte ska ha lagts fram tidigare kallas för nyhetskravet. Nyhetskravet anses uppfyllt såväl då de åberopade omständigheterna eller bevisen för dessa är helt nya som då nya bevis åberopas avseende redan framlagda omständigheter (a. prop. s. 19). Med omständighet torde avses ett rättsfaktum eller en del av ett sådant och med bevis avses såväl ett nytt bevismedel som nya bevis- eller hjälpfakta (och , s. 196 f.). I den femte punkten finns en resningsgrund som avser brister i rätts- tillämpningen. Resning får enligt bestämmelsen beviljas om den rätts- tillämpning som ligger till grund för domen uppenbart strider mot lag. För att rekvisitet uppenbart ska anses uppfyllt krävs att rättstillämpningen klart och oemotsägligt framstår som oriktig (bet. 1939:LU1 nr 46 s. 18). För ansökan om resning till förmån för den tilltalade finns inga tids- frister. 4.2.2Resningsgrunder till men för den tilltalade Resningsgrunderna till men för den tilltalade anges i två punkter i 58 kap. 3 § första stycket RB. Enligt den första punkten får resning beviljas om det funnits något så- dant förhållande som avses i 58 kap. 2 § 1 eller 3 RB och detta kan antas ha medverkat till att den tilltalade frikänts eller till att brottet hänförts under en väsentligt mildare straffbestämmelse än den som borde ha tillämpats. Resningsgrunderna som avses är således brottsligt förfarande av domare m.fl. samt falsk bevisning (se närmare avsnitt 4.2.1). Av den andra punkten framgår att resning till men för den tilltalade i vissa fall även kan grundas på nya omständigheter eller bevis. Jämfört med motsvarande resningsgrund till förmån för den tilltalade har dock bestämmelsens räckvidd begränsats till de något grövre brotten. Det krävs nämligen att det för brottet är föreskrivet fängelse . Dessutom gäller att det nya materialet som lagts fram sannolikt skulle ha lett till att den tilltalade dömts för brottet eller till att det hänförts under en väsentligt strängare straffbestämmelse än den som tillämpats. För resning på denna grund krävs även att sökanden, till skillnad mot när ansökan gäller resning till förmån för den tilltalade, haft giltig ursäkt att inte tidigare i målet åberopa omständigheten eller beviset. Detta framgår av 58 kap. 3 § andra stycket RB. Den s.k. tilläggsregeln som gäller vid resning till förmån för den tillta- lade och som vidgar resningsmöjligheten vid åberopande av nya omstän- digheter och bevis har ingen motsvarighet vid resning till nackdel för den tilltalade. Vidare saknas en resningsgrund motsvarande den som anges i femte punkten i 58 kap. 2 § RB, nämligen att resning får beviljas om domen grundats på en uppenbart oriktig rättstillämpning. Det innebär att inte ens beträffande de allra grövsta brotten kan resning ske till nackdel för en tilltalad som frikänts eller kommit för lindrigt undan på grund av en uppenbart lagstridig rättstillämpning. Inte heller andra punkten i Prop. 2011/12:156 58 kap. 2 § RB som gäller resning på grund av jäv har någon motsvarig- het vid resning till nackdel för den tilltalade. Att lagens resningsförutsättningar har getts en delvis olikartad utform- ning beroende på om det är fråga om resning till förmån eller till men för den tilltalade beror på att intresset av att orubblighetsprincipen upprätt- hålls inte framträder lika starkt i alla situationer. Det har således ansetts viktigare för samhället att den oskyldige inte döms för brott än att den skyldige inte går fri från straff. För att upprätthålla allmänhetens förtro- ende för straffrättskipningen finns det därför större möjligheter att ansöka om resning till den tilltalades förmån än till dennes nackdel (jfr bet. 1939:LU1 nr 46 s. 67). Detta har också kommit till uttryck i bestämmel- serna om frister för ansökan om resning. Till skillnad mot när resnings- ansökan gäller till förmån för den tilltalade kan resning till dennes nack- del inte sökas . I 58 kap. 4 § andra stycket RB före- skrivs att sådan ansökan ska göras från det att sökanden fick kännedom om det förhållande som ansökningen grundas på. 4.3 Något om förfarandereglerna Enligt 58 kap. 4 § första stycket RB ska den som vill ansöka om resning göra detta hos hovrätten, om domen meddelats av tingsrätt, och i annat En resningsansökan ska alltså prövas av in- stansen närmast över den som meddelat den dom som vunnit laga kraft med undantag för Högsta domstolens egna avgöranden. Behörig att söka resning är normalt den som fört eller ägt föra talan med ställning som part i målet. Även målsäganden har alltså rätt att i vissa fall ansöka om resning (jfr 20 kap. 8 § RB). enda allmänna åklagare som är behörig sökande när resning i mål om allmänt åtal ska sökas i . En ansökan om resning till hovrätt kan göras av annan åklagare. Av 58 kap. 4 § första stycket RB framgår att ansökan om resning måste Vad ansökan ska innehålla regleras i 58 kap. 5 § RB. Närmare bestämmelser om handläggningen finns i 58 kap. 6 § RB. det föreligger hinder mot att ta upp en ansökan, t.ex. för att sökanden inte är behörig att väcka frågan om resning, kan den avvisas. ansökan som tas upp till prövning får avslås om den är För att resning ska beviljas krävs däremot i regel att motparten har förelagts att ge in en skriftlig förklaring (svarsskrift). Om det är åkla- garen som ansökt om resning till den tilltalades förmån anses dock res- ning få beviljas utan att den tilltalade hörts (och , Processen i hovrätt och , Rättegång VI, 2011, s. 211). I fråga om vem som är motpart gäller i huvudsak detsamma som Har målsäganden biträtt åtalet ska resningsansökan riktas mot både åklagaren och målsäganden (, Om resning i rättegångsmål, 1959, s. 129). Att resning beviljas avseende en dom som vunnit laga kraft innebär inte att domen undanröjs. Däremot hindrar inte längre domens rättskraft att målet tas upp till fortsatt prövning. Den domstol som beviljar resning ska enligt huvudregeln i 58 kap. 7 § första stycket första meningen RB förordna att målet ska tas upp av den domstol som sist dömt i målet. 2011/12:156 Paragrafen innehåller även en undantagsregel i första stycket andra Den innebär att vid resning till förmån för den tilltalade den domstol som prövar resningsansökan får ändra domen om saken är uppenbar. Frågan om ansvaret för de kostnader som uppstått i resningsärendet regleras i 58 kap. 8 § RB.