prop · GZ03171 · 2012-09-03 00:00:00 — Regeringens proposition 2011/12:171 Samverkan för att förebygga Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag som syftar till att förebygga ungdoms- Samverkan mellan polis och socialtjänst är av stor betydelse i arbetet med att förebygga ungdomsbrottslighet. levts som ett problem vid denna samverkan. att det införs en ny sekretessbrytande bestämmelse som innebär att en uppgift som rör en enskild som inte fyllt i vissa fall ska kunna läm- nas från till polisen utan hinder av sekretess. ska få lämnas under förutsättning att det på grund av särskilda omstän- digheter finns risk för att den unge kommer att utöva brottslig verksam- het och uppgiften kan antas bidra till att förhindra detta samt att det med hänsyn till planerade eller pågående insatser för den unge eller av andra särskilda skäl inte är olämpligt att uppgiften lämnas ut. Den föreslagna bestämmelsen omfattar inte uppgifter som avser misstan- kar om att den unge har begått ett visst konkret brott. ska även fortsättningsvis endast få lämnas under nu gällande förutsätt- Vidare föreslår regeringen att det klargörs under vilka förutsättningar polisen enligt polislagen får tillfälligt omhänderta den som kan antas vara under och som anträffas under förhållanden som uppenbarligen innebär en överhängande och allvarlig risk för den unges hälsa eller Omständigheter som ska beaktas vid riskbedömningen är om det kan befaras att den unge kommer att utsättas för brott, involveras i brottslig verksamhet eller skadas genom något annat socialt nedbrytande Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2011/12:171 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) 2.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................. 2.3Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) .......................................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Brottsförebyggande arbete riktat mot ungdomar .............................. Rekrytering till kriminella grupperingar ............................ Brottsförebyggande arbete i samverkan ........................... Flera viktiga aktörer ........................................ Sekretessbestämmelser vid samverkan mellan polis och Allmänt om sekretess ....................................................... 5.2Relevanta sekretessbestämmelser på polisens och Sekretessen på polisens område ...................... Sekretessen på område ............ undantag från sekretessen ................................ 6 En ny sekretessbrytande bestämmelse vid samverkan mot behandling av frågan om 6.2Utlämnande av uppgifter om unga i Tillfälligt omhändertagande av unga .............................................. Polisens möjligheter att tillfälligt Sekretess vid tillfälligt omhändertagande 7.2Tydligare möjlighet att omhänderta unga i Lagstadgat stöd till föräldrar ........................................................... Ytterligare reglering behövs inte ...................................... Förslaget till lag om ändring i polislagen (1984:387)...... 11.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................... 11.3Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ....................................................................... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Ny sekretesslag (SOU 2003:99) i för denna proposition aktuell del ........................ Bilaga 2 Utdrag ur lagförslagen i betänkandet Ny sekretesslag (SOU 2003:99)..................................................................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser och andra organ som har yttrat sig över betänkandet Ny sekretesslag (SOU Bilaga 4 Sammanfattning av betänkandet Kriminella grupperingar motverka rekrytering och underlätta avhopp (SOU 2010:15) i för denna proposition aktuella Bilaga 5 Lagförslagen i betänkandet Kriminella grupperingar motverka rekrytering och underlätta avhopp (SOU Bilaga 6 Förteckning över remissinstanserna som har yttrat sig över betänkandet Kriminella grupperingar motverka rekrytering och underlätta avhopp (SOU 2010:15).............. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... 2011/12:171 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i polislagen (1984:387), 2.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 3.lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) Härigenom föreskrivs att 12 § polislagen (1984:387) ska ha följande lydelse. Anträffas någon, som kan antas vara under , under förhål- landen som uppenbarligen innebär överhängande och allvarlig risk för hans hälsa eller utveckling, får han tas om hand av en polisman för att genom dennes försorg skyndsamt överlämnas till sina föräldrar eller någon annan vårdnadshavare eller till socialnämnden. Om någon som kan antas vara under anträffas under förhållanden som uppenbarligen innebär överhängande och allvar- lig risk för hans eller hennes hälsa eller utveckling, får han eller hon tas om hand av en polisman för att genom dennes försorg skyndsamt överlämnas till sina föräldrar eller någon annan vårdnadshavare eller till socialnämnden. Vid bedöm- ningen av risken för den unges hälsa eller utveckling ska det beaktas om man kan befara att den unge kan komma att utsättas för brott, involveras i brottslig verk- samhet eller skadas genom något annat socialt nedbrytande bete- ende. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1991:140. 2011/12:171 2.2 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att det i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska införas en ny paragraf, 10 kap. 18 a §, samt närmast före 10 kap. 18 a § en ny rubrik av följande lydelse. Sekretessen enligt 26 kap. 1 § hindrar inte att en uppgift som rör en enskild som inte fyllt tjugoett år lämnas till en polismyndighet, om 1. det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den unge kommer att utöva brotts- 2. uppgiften kan antas bidra till att förhindra det, och 3. det med hänsyn till planerade eller pågående insatser för den unge eller av andra särskilda skäl inte är olämpligt att uppgiften En uppgift som angår misstanke om ett begånget brott får dock lämnas endast under de förutsätt- ningar som i övrigt anges i denna Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen Härigenom föreskrivs att 12 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. 10 kap. 2 § hinder av sekretess kan polisan- hinder av sekretess kan polisan- mäla brott som hindrar nämndens mäla brott som hindrar nämndens Av 10 kap. 2123 §§ Av 10 kap. 2123 §§ samma lag följer att sekretess även samma lag följer att sekretess även i vissa andra fall inte hindrar att i vissa andra fall inte hindrar att uppgifter som angår misstanke om uppgifter som angår misstanke om brott lämnas till en åklagarmyn- brott lämnas till en åklagarmyn- dighet, polismyndighet eller annan dighet, polismyndighet eller annan myndighet som har att ingripa mot myndighet som har till uppgift att 10 kap. 19 § samma lag uppgifter gäller enligt 10 kap. 19 § samma som behövs för att förhindra ett lag uppgifter som behövs för att pågående brott som avses i den avbryta ett pågående brott som avses i den paragrafen. sekretess inte heller hindrar att en inte har fyllt tjugoett år lämnas till en polismyndighet i brottsförebyg- gande syfte under vissa angivna förutsättningar. Från ska utan hinder av sekretess lämnas 1.uppgifter om huruvida någon vistas i ett hem för vård eller boende eller i ett familjehem, om uppgifterna för särskilt fall begärs av en dom- stol, åklagarmyndighet, polismyndighet, eller , 2.uppgifter om en studerande som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja denne från högskoleutbildning. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2009:496. 2011/12:171 3 Ärendet och dess beredning beslutade regeringen direktiv till en parlamentarisk kommitté med uppdrag att bl.a. göra en allmän översyn av sekretesslagen (dir. 1998:32). Kommittén skulle vidare utreda bl.a. frågorna om sam- verkan mellan myndigheter och om vilka uppgifter ska kunna lämna till polisen vid samarbete mot ungdomsbrottslighet. Kom- mittén, som antog namnet Offentlighets- och sekretesskommittén, behandlade bl.a. dessa frågor i sitt huvudbetänkande Ny sekretesslag (SOU 2003:99). Flera av de lagförslag som lämnades i denna del har genomförts genom propositionen Sekretessfrågor Skyddade adresser, m.m. (prop. 2005/06:161, bet. 2005/06:KU35, rskr. 2005/06:336). Kom- mitténs förslag att ska få lämna uppgifter om unga till polisen i brottsförebyggande syfte behandlades dock inte utan tas nu upp i detta lagstiftningsärende. En sammanfattning av betänkandet i den nu aktuella delen finns i bilaga 1. Kommitténs lagförslag i den delen finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3 och en sammanställning av remissytt- randena finns tillgänglig i (dnr Ju2003/9737/L6). Utredningen mot kriminella grupperingar Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att förhindra kriminella grupperingars etablering i samhället (dir. 2009:8). Förslagen skulle syfta till att för- hindra de kriminella nätverkens etablering i samhället och utformas så att de tog sin utgångspunkt i det arbete som redan bedrevs. Utredningen antog namnet Utredningen mot kriminella grupperingar. Utredningen överlämnade betänkandet Kriminella gruppe- ringar motverka rekrytering och underlätta avhopp (SOU 2010:15). I denna proposition behandlas de lagförslag som lämnas i betänkandet. En sammanfattning av betänkandet i nu aktuella delar finns i bilaga 4. Utredningens lagförslag finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehand- lats tillsammans med promemorian Effektivare insatser mot ungdoms- brottslighet (Ds 2010:9). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2010/2161/). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen har i propositionen i huvudsak följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 6.2 och 7.2 samt i författ- ningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har vidare vissa språkliga och red- aktionella ändringar gjorts. Brottsförebyggande arbete riktat mot Det är inte helt ovanligt att ungdomar begår brott någon enstaka gång. Det kan exempelvis handla om snatterier, stölder eller klotter. En mindre grupp utvecklar dock en kriminell livsstil och fortsätter att begå brott även i vuxen ålder. Flera olika omständigheter påverkar utvecklingen. Det kan finnas riskfaktorer i den unges familjesituation, skola och bostadsområde. Även mer individuella förutsättningar kan spela in, t.ex. bristande självkontroll, problem med sociala kontakter och oförmåga att inse konsekvenser av sitt handlande. I en rapport från (Brå), Strategiska brott bland unga , redovisas ett uppdrag från regeringen att ta fram ny kunskap om vilka brott bland unga som starkast indikerar en fortsatt brottskarriär, s.k. strategiska brott (dnr Ju2011/9345/). I rapporten konstateras att ungdomar som första gången de lagförs döms för vissa angivna brott, t.ex. rån, tillgrepp av motorfordon, våld och hot mot tjänsteman eller övergrepp i rättssak, löper större risk för återfall än andra ungdomar. Enligt rapporten är det gemensamma för dessa ungdomar, som främst är pojkar, att de oftare än andra unga har aktualiserats hos på grund av sitt eget beteende, att de har ett etablerat kriminellt umgänge och att de har problem i skolan. Det kriminella umgänget kan bestå i ett organiserat kriminellt gäng men det kan även ha lösligare former. Kännedom om de strategiska brottstyperna är viktig när det gäller att fånga upp ungdomar med sociala problem och med risk att utveckla en kriminell livsstil. Ungdomar som fortsätter att begå brott förstör såväl för sig själva som för sin omgivning och samhället i stort. Det är därför viktigt att åstad- komma tidiga, tydliga och samordnade insatser mot ungas brottslighet och beteenden som innebär en risk för brottslighet. 4.2Rekrytering till kriminella grupperingar Utredningen mot kriminella grupperingar tillsattes mot bakgrund av regeringens pågående satsning mot den grova organiserade brottslig- heten. Kriminella grupperingar som är att hänföra till den organiserade brottsligheten har alltmer kommit att framstå som ett påtagligt samhälls- problem. I utgörs enligt utredningen de kriminella gruppering- arna primärt av kriminella mc-gäng, fängelsegäng, etniska grupperingar samt förorts- och ungdomsgäng. När det gäller ungdomsbrottsligheten är det framförallt mc-gängen och deras supportergäng samt förorts- och ungdomsgängen som är av intresse. Med förorts- och ungdomsgäng avses löst sammansatta kriminella konstellationer som framför allt finns i storstädernas förorter. Medlemmarna i dessa grupperingar är i huvudsak . 2011/12:171 Rekryteringen till kriminella grupperingar sker enligt utredningen i huvudsak bland personer som är kriminellt belastade. De personer som löper störst risk för att söka sig till eller dras med i krimi- nella grupperingar går relativt enkelt att identifiera på gruppnivå, men sällan på individnivå. Ungdomar som tidigt börjat begå brott och som dömts till mer ingripande påföljder utgör en riskgrupp. Förorts- och ung- domsgängen utgör rekryteringsbasen till ännu mer kvalifi- cerade kriminella grupperingar. Enligt rekryterar mc-gängens supportergäng medlemmar bland yngre grovt kriminella män, vilket har betydelse inte minst för den organiserade brottslighetens spridning utanför storstadsområdena. Utredningen betonar vikten av att samhällets aktörer samverkar i det brottsförebyggande arbetet för att förhindra rekrytering av unga till kri- minella nätverk och att om åtgärder behöver sättas in detta görs i en ung människas liv. Utredningen föreslår ett flertal åtgärder för att angripa problemet, bl.a. inrättandet av sociala insatsgrup- per (se avsnitt 4.4). Vidare föreslås vissa lagändringar; dessa behandlas i avsnitt 6, 7 och 8. 4.3Brottsförebyggande arbete i samverkan Det brottsförebyggande arbetet berör hela samhället och förutsätter ett aktivt deltagande från många olika myndigheter och organisationer. Det gäller inte minst i arbetet mot ungdomsbrottslighet, ett arbete som är avgörande för samhällets möjligheter att på lång sikt minska den totala brottsligheten. Regeringen har genomfört flera riktade satsningar för att minska risken att ungdomar väljer en kriminell bana. Med tidiga insatser och reaktioner från samhällets sida anses chan- sen öka att bryta en negativ utveckling för unga i riskzon. Det är en självklar utgångspunkt att myndigheter ska sam- arbeta och bistå varandra i den utsträckning som det kan ske. Denna allmänna skyldighet kommer till uttryck i bl.a. 6 § förvaltningslagen (1986:223). Av 6 § myndighetsförordningen (2007:515) följer också att en myndighet ska verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt staten som helhet. Såväl av den enkätundersökning som genomfördes av Offentlighets- och sekretesskommittén som av den kartläggning som gjorts av Utred- ningen mot kriminella grupperingar framgår att det förekommer en eta- blerad samverkan mot ungdomsbrottslighet på såväl myndighets- som handläggarnivå. I denna samverkan deltar framför allt företrädare för polis, socialtjänst och skola. På myndighetsnivå är det fråga om en for- maliserad samverkan av mer generell natur, medan det på handläggarnivå förekommer samverkan av mer informellt slag som är mer individrelate- rad. Utredningen mot kriminella grupperingar har vid sin kartläggning kommit i kontakt med ett flertal olika projekt och arbetssätt som syftar till att förebygga ungdomsbrottslighet. Det rör sig bl.a. om lokala polis- kontor, kontaktpoliser för skolan samt olika typer av samverkan mellan Prop. 2011/12:171 polis och socialtjänst. I syfte att skapa förutsättningar för ett mer effektivt lokalt brottsföre- byggande arbete har polisens och kommunernas samverkan börjat for- maliseras och struktureras genom s.k. samverkansöverenskommelser. Arbetet med samverkansöverenskommelserna tog sin början 2008 när gav ut handlingsplanen Samverkan Polis och kommun för en lokalt förankrad polisverksamhet i hela landet (PoA-480- 5788/06). och har därefter på uppdrag av regeringen kartlagt och analyserat de lokala samverkans- överenskommelserna mellan polisen och kommunerna i syfte att se hur arbetet har utvecklats. Uppdraget har redovisats i rapporten ring av regeringsuppdrag Polisens strategiska brottsförebyggande arbete (dnr Ju2012/1572/PO). Enligt rapporten är utvecklingen positiv. Allt fler överenskommelser tecknas och arbetet med att utforma samverkan har i ökad utsträckning följt den samverkansprocess som och rekommenderar. fanns överens- kommelser i av landets kommuner. Ungdomar och ungdomsbrottslighet är de områden som oftast är prioriterade i samver- kansöverenskommelserna. Enligt rapporten kommer att fortsätta att följa och stödja utvecklingen i samverkansarbetet mellan polis, kommun och övriga aktörer och inom polisen pågår en inspektion av polisens arbete med samverkansöverenskommelser. Enligt 2 § polislagen (1984:387) har polisen ansvar för att förebygga, förhindra och utreda brott och att upprätthålla allmän ordning och säker- het. Traditionellt har polisens egentliga brottsförebyggande verksamhet ansetts vara sådan verksamhet som tar sikte på personer som inte är föremål för rättsväsendets åtgärder på grund av brott, t.ex. information till skolelever. anses brottsförebyggande verksamhet innefatta alla aktiviteter som polisen vidtar i syfte att förhindra eller försvåra genomförandet av brott, brottslig verksamhet eller ordningsstörningar. Det brottsförebyggande arbetet beskrivs bl.a. i rapporten ring av regeringsuppdrag Polisens strategiska brottsförebyggande arbete (dnr Ju2012/1572/PO). Polisens roll i samhällets brottsförebyggande arbete är central, inte minst när det gäller ungdomar. Enligt 3 § första stycket polislagen ska polisen samarbeta med och med andra myndigheter och organisationer vilkas verksamhet berör polisverksamheten. Här avses såväl statliga och kommunala myndigheter som allmänna och enskilda organisationer. Sedan gammalt har polisens samverkan med myndigheter inom ansetts särskilt betydelsefull och denna samverkan nämns därför särskilt i paragrafen. Där anges att det inom ramen för den fortlöpande samverkan åligger polisen att underrätta socialtjäns- ten om förhållanden som bör föranleda någon åtgärd från deras sida. Av 3 § tredje stycket polislagen följer också att andra myndigheter ska ge polisen stöd i dess arbete. 2011/12:171 Polisen har en skyldighet enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) att genast anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd. Även har en central roll i det brottsförebyggande arbetet. Särskilt viktig är uppgiften att fånga upp och stödja barn och ungdomar som är på väg in i kriminalitet. ska enligt 5 kap. 1 § soci- altjänstlagen bl.a. med särskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdom som har visat tecken till en ogynnsam utveckling, aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk bland barn och ungdom av alkoholhaltiga drycker, andra berus- ningsmedel eller beroendeframkallande medel samt dop- ningsmedel, och i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om hänsynen till den unges bästa moti- verar det, vård och fostran utanför det egna hemmet. har även huvudansvaret för att unga lagöverträdare ges behövlig vård och behandling och på så sätt hålls utanför kriminalvården. Utmärkande för är att den ska ha sin utgångspunkt i rät- ten för den enskilde att själv bestämma över sin situation. När behövlig vård inte kan anordnas på frivillig väg enligt socialtjänstlagen ska lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) tilläm- Enligt 5 kap. 1 a § socialtjänstlagen ska socialnämnden i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. Nämnden ska enligt samma para- graf aktivt verka för att samverkan kommer till stånd. Samverkan kan t.ex. avse insatser för att motverka missbruk och ungdomskriminalitet. Enligt 3 kap. 4 och 5 §§ socialtjänstlagen ska socialnämnden samverka med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar i individärenden och i den uppsökande verksamheten. Skolan har möjlighet att på ett tidigt stadium uppmärksamma elever som har svårigheter i skolan och som har sociala eller andra problem. sätt utgör skolans arbete en viktig del i det brottsförebyggande arbetet. Skolan har fördelen att den möter alla barn och unga under en relativt lång och sammanhängande tidsperiod. Som regeringen har påtalat tidigare är en trygg uppväxt den mest effektiva brottsförebyggande insatsen (prop. 2008/09:1, Utgiftsområde 4, s. 12). Föräldrar har huvudansvaret för att förmedla normer och värde- ringar till sina barn och ungdomar men även skolan spelar en viktig roll i arbetet med att ge dem en god värdegrund. Syftet med utbildningen inom skolväsendet är enligt 1 kap. 4 § skolla- gen (2010:800) att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande Prop. 2011/12:171 samt en livslång lust att lära. Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till ansvarskännande individer och medborgare. Enligt 29 kap. 13 § skolla- gen är huvudmannen för skolverksamheten och anställda i verksamheten skyldiga att på socialnämndens initiativ samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa. Som ett led i den samlade satsningen för att förhindra och minska ung- domsbrottsligheten gav regeringen, efter förslag från Utredningen mot kriminella grupperingar, ett regeringsuppdrag till Rikspolis- styrelsen och (dnr Ju2011/1906/). Rikspolisstyrel- sens uppdrag är att initiera och utvärdera en pilotverksamhet med sociala insatsgrupper för unga som riskerar att bli kriminella. ska , efter samråd med och andra berörda myn- digheter, utveckla en riskbedömningsmanual för att bättre kunna identifi- era vilka unga som är i riskzonen för att utveckla en kriminell livsstil och som löper risk att rekryteras till kriminella nätverk eller som vill hoppa av ett kriminellt nätverk. I uppdrag ingår också att ta fram en vägledning för vilka stödinsatser som bör gälla för de unga som ingår i de sociala insatsgruppernas arbete. Uppdraget ska slutredovisas . Bedömningsinstrumentet ska redovisas . Pilotverksamheten med sociala insatsgrupper är en lokal samarbets- form där insatser för att förhindra att unga blir vanekriminella koordine- ras på individnivå utifrån en individuellt upprättad åtgärdsplan. Verk- samheten ska vara inriktad på unga i åldern och har två huvud- sakliga inriktningar, dels att motverka rekrytering till kriminalitet och kriminella nätverk, dels att hjälpa avhoppare. Avsikten är att arbetet ska möjliggöra att hjälp och stöd från berörda myndigheter och övriga aktö- rer kan samordnas under ledning av .