prop · H0031d33 · 2012-09-20 00:00:00 — Myndigheten har även delfinansierat investeringar i regionala kollektivtrafikanläggningar i syfte att göra kollektivtrafiken mera tillgänglig, attraktiv, trygg och säker. uppgick den statliga medfinansieringen till totalt . Som exempel på investeringar kan nämnas busshållplatser, resecentrum, tillgänglighetsanpassning, säkra gångpassager, gång- och cykelvägar, hastighetsåtgärder, cirkulationsplatser, biluppställningsplatser avsedda för personer med funktionsnedsättning, spårfordon, kollektivtrafikanläggningar vid flygplats, ombyggnad av kajanläggningar och investeringar i fartyg. Vidare har deltagit i projekt med kollektivtrafikbranschen för att utveckla kollektivtrafiken. Ett exempel är att myndigheten bistod vid framtagandet av en vägledning om övergripande principer för tillträde och prissättning vid bytespunkter. har även ett samarbete med kollektivtrafikbranschen för att utveckla bättre reseplanerare. har byggt nya gång- och cykelvägar och 14 planskilda korsningar för gång- och cykeltrafik. Större delen av cykelvägnätet ingår dock i kommunernas vägnät. Eftersom det saknas uppgifter om kommunernas cykelvägnät är det okänt hur stort detta nät är och hur det har förändrats. Förutom mer cykelvägar är ett sammanhängande cykelnät och en bra och relevant drift- och underhållsstandard av vikt för att främja och möjliggöra mer cykling. Det minskar inte bara olycksrisken, utan ökar även cykelkomforten. En kunskapssammanställning kring vikten av drift och underhåll av cykelvägar har publicerats . har också slutredovisat regeringsuppdraget om en strategi och handlingsplan för ökad och säker cykling (dnr N2011/6843/TE). Regeringen tillsatte 2010 en cykelutredning som ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2010:93). Uppdraget består kortfattat i att utreda hur förändrade regler kan bidra till ökad och säker cykling. 3.5.2Hänsynsmål: Säkerhet, miljö och hälsa Transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt samt bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås och till ökad hälsa. Precisering av målet: Antalet omkomna inom vägtransportsystemet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . Särskilt bör åtgärder som syftar till att förbättra barns trafiksäkerhet prioriteras. Antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken minskar fortlöpande och antalet allvarligt skadade halveras . Antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet och luftfartsområdet minskar fortlöpande. Den trafikslagsövergripande målsättningen om en fortlöpande minskning av antalet dödade och allvarligt skadade har inte uppfyllts 2011. Antalet dödade minskade inom bantrafiken, men ökade inom vägtrafiken, sjötrafiken och luftfarten, jämfört med . Regeringen kan konstatera att män är överrepresenterade vad avser antal omkomna och skadade i trafiken. Detta bedöms dels bero på att män i större utsträckning framför fordon men även att män är mer benägna att ta risker i trafiken t.ex. vad avser alkohol, bältesanvändning och hastighetsöverträdelser. Flera av de åtgärder som genomförs inom trafiksäkerhetsområdet riktas mot just dessa typer av riskbeteende, t.ex. alkolås och hastighetsövervakningskameror. Diagram 3.3 Antalet omkomna inom vägtrafiken 2007- 2011 Basvärde (snitt 2006-2008) 2007 2008 2009 2010 2011 Källa: Trafikanalys och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Enligt den officiella statistiken omkom 319 personer i vägtrafikolyckor 2011 (266 ). särredovisas antalet självmord i vägtrafiken. 2011 omkom 23 personer i olyckor som klassas som självmord (17 ). Jämfört med 2010 har alltså antalet omkomna i trafiken ökat med 53 personer eller , men är inte högre än nivå. Över en längre tidsperiod minskar antalet omkomna i vägtrafiken. Skillnaderna och det vinterväglag som rådde , står för den klart största delen av uppgången i antal omkomna 2011. Om utvecklingen fortsätter som det är preciseringen om en halvering av antalet omkomna till 2020 inom räckhåll. Av dem som omkom i vägtrafiken var hälften personbilister. De därefter största trafikantgrupperna var gående () och motorcyklister (). Av de 319 personer som omkom i vägtrafikolyckor var 241 män och 78 kvinnor. Mätt i antal omkomna per 100 000 invånare omkom flest i åldersgruppen följt av gruppen beräknas ca 3 127 personer ha skadats svårt i vägtrafiken (2 888 ). Uppgången av svårt skadade personer kan ses tydligt utom bland bilförare. minskade antalet svårt skadade motorcyklister och mopedister kraftigt. har det skett en viss återgång till en mer normal nivå för motorcyklister, medan antalet svårt skadade mopedister i stort sett ligger kvar låga nivå. Nedgången av svårt skadade mopedister är med stor sannolikhet ett resultat av införandet av mopedkörkort. Viktiga förklaringar till minskningen av antalet dödade och skadade i vägtrafiken är den successiva förbättringen av vägar och fordon samt lägre genomsnittlig hastighet. De reformer som införts för säkrare förare i form av introduktionsutbildning vid privat övningskörning, utökad riskutbildning för B-körkort, och ny riskutbildning för motorcykelbehörigheterna, torde också ha haft betydelse för olycksutvecklingen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Diagram 3.4 Antal omkomna i sjötrafiken 2007-2011 Basvärde (snitt 2006-2008) Vad avser sjöfarten så ökade både antalet omkomna och allvarligt skadade . Trenden visar dock en nedgång både vad avser antal omkomna och allvarligt skadade. Inom yrkesjötrafiken inträffade tre dödsfall , varav ett dödsfall på utländskt fartyg i svenskt vatten. Samtliga omkomna i yrkessjötrafiken var män. Antalet allvarligt skadade var två, båda på svenska fartyg. Inom fritidsbåtstrafiken skedde 40 dödsfall vilket var en ökning med 11 omkomna jämfört med året innan. Av de omkomna inom fritidsbåtstrafiken var 37 män och 3 kvinnor. Siffran för allvarligt skadade är mycket osäker men en notering om 72 personer finns, vilket är en ökning med 30 personer innan. kan påverka siffrorna och det pågår ett förbättringsarbete. Många av de allvarligare olyckorna inom fritidsbåtstrafiken bedöms ha koppling till alkohol, brister i sjömanskap och bristande båtförnuft. infördes samma promillegränser för sjöfylleri som gäller för rattfylleri, vid körning med större och mer motorstarka båtar. och polisen får därmed bland annat utföra slumpmässiga nykterhetskontroller till sjöss. arbetade Transportstyrelsen tillsammans med andra myndigheter och organisationer med en strategi för säkrare båtliv som skagälla . Diagram 3.5 Antal omkomna inom bantrafiken 2007-2011 Basvärde (snitt 2006-2008) Anm: I det beräknade basvärdet för bantrafik ingår inte självmord Källa: Trafikanalys, Transportstyrelsen och Inom bantrafiken (inkl. tunnelbana och spårbunden trafik) var antalet omkomna 93 personer, varav 63 har klassats som självmord. Av de omkomna i bantrafiken var 63 män och 29 kvinnor (en okänd). Olycksstatistiken på statens spåranläggningar, dvs. alla järnvägsspår med undantag för , , , diverse museijärnvägar, industrispår och tunnelbana, beräknas uppgå till ca 78 omkomna, varav 56 bedöms vara självmord. Det motsvarar en minskning med jämfört med , då 110 personer omkom. Även om detta är en minskning i förhållande till 2010 så är det sett ingen trendmässig minskning. ändrades definitionen för plankorsningsolycka enligt en ny EU-definition till att även omfatta olyckor med gående i plankorsningar. innebar en plankorsningsolycka en sammanstötning mellan järnvägsfordon i rörelse och ett vägfordon. Totalt dog 13 personer i plankorsningsolyckor 2011 (15 ). Fem fotgängare och sju personer i bilar förolyckades. De sju personerna som förolyckades i bilar klassas även som vägtrafikolyckor. Antalet dödade i järnvägstrafiken per miljon tågkilometer 2011 beräknas uppgå till 0,55. Motsvarande antal 2010 var 0,78. De flesta som drabbas av olyckor befinner sig utanför tågen. Det enskilt största problemet är obehörigt spårbeträdande. arbetar därför med informationsinsatser, kameraövervakning och åtgärder i infrastrukturen. För att minska risken för olyckor i arbetet i spåren genomfördes en översyn av regeltillämpningen och entreprenörers säkerhetssystem. stängde 117 plankorsningar och öppnades 14 planskilda korsningar för gång- och cykeltrafik och 40 planskilda korsningar för biltrafik. påbörjade Transportstyrelsen ett projekt för att utveckla en handlingsplan om att minska antalet självmord i trafiken. Arbetet ska slutföras . Diagram 3.6 Antal omkomna i lufttrafiken 2007-2011 Basvärde (snitt 2006- omkom tre personer vid olyckor med lufttransport. I samtliga fall rör det sig om så kallat allmänflyg, dvs. icke kommersiella flyg eller bruksflyg. Det var en fler än . Målet med en årlig minskning uppfylldes alltså inte . Olyckstalen är mycket små men varierar kraftigt om det inträffar en allvarlig olycka med kommersiellt flyg. Antalet allvarligt skadade personer var nio, även här enbart inom allmänflyg, vilket är en minskning mot föregående år. Av dessa drabbades sju personer vid flygsporten skärmflygning. Precisering av målet: Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet fossilberoende. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Preliminära beräkningar visar att utsläppen av koldioxid från inrikes transporter minskade med jämfört med . Utsläppen från inrikes transporter svarar för cirka en tredjedel av de samlade i utsläppen av växthusgaser i . Energianvändningen för inrikes transporter har endast uppvi- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 sat mindre fluktuationer mellan åren och användning ligger på ungefär samma nivå som 2005. Diagram 3.7 Koldioxidutsläpp från vägtrafiken 2007-2011 2007 2008 2009 2010 2011 Källa: Vägtrafikens utsläpp av koldioxid minskade med jämfört med , trots att trafikarbetet ökade med . Förklaringen ligger i att fordonen blivit mer energieffektiva och att andelen förnybar energi har ökat . införde regeringen en supermiljöbilspremie i syfte att stimulera marknadsintroduktionen av de mest miljövänliga bilarna. har i samverkan med andra aktörer minskat transportsektorns utsläpp av koldioxid med drygt . Det som gett de största bidragen är samverkan med näringslivet och offentliga organisationer för bättre val av fordon, drivmedel och färdsätt, förändrade logistikupplägg, ökad hastighetsefterlevnad och sparsam körning. Den genomsnittliga bränsleförbrukningen hos nya personbilar sjönk per 2010, till per 2011. Det motsvarar en minskning av koldioxidutsläppen från per kilometer till per kilometer. Andelen dieseldrivna personbilar i nybilsförsäljningen ökade från och ligger därmed på samma nivå som genomsnittet inom EU. De nyregistrerade miljöbilarna utgjorde av alla nyregistrerade bilar 2011. Miljöbilarna domineras av energieffektiva dieselbilar som stod för av de sålda miljöbilarna. Andelen förnybara bränslen inom vägtransportsektorn ökade från 2011. Ökningen beror till största delen på ökad inblandning av biodiesel i diesel, något 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 som har blivit möjligt genom förändring av EU:s bränslekvalitetsdirektiv och motsvarande lagstiftning som införts i . Enligt Statens energimyndighets preliminära beräkningar uppgår andelen förnybar energi inom transportsektorn enligt förnybarhetsdirektivets beräkningsmetod till 2011. Direktivets mål är att varje medlemsstat ska uppnå förnybar energi i transportsektorn till 2020. Diagram 3.8 Koldioxidutsläpp från luftfart, sjöfart och bantrafik 2007-2011 2007 2008 2009 2010 2011 Källa: Transportstyrelsen, och Trafikanalys För luftfarten ökade koldioxidutsläppen från inrikestrafiken preliminärt med enligt Transportstyrelsens beräkningar. Orsaken är en kraftigt ökad flygtrafik som energieffektiviteten varit oförändrad. ingår luftfarten i EU:s system för handel med utsläppsrätter. har fortsatt arbeta aktivt med att optimera flygvägar och utveckla operativa metoder och system som säkerställer att flygning i svenskt luftrum kan ske med så liten miljöpåverkan som möjligt. På mindre flygplatser är s.k. gröna inflygningar mer regel än undantag. För de flygningar som passerar svenskt luftrum är nu metodiken för s.k. Free Route Airspace på plats vilket innebär kortare flytvägar och minskade utsläpp. Vinga vid Göte- borg-Landvetter flygplats avslutades . Vinga är ett av många projekt inom ramen för SESAR som kortat inflygningsbanorna och minskat bullerstörningarna. Slutsatsen är att bland de flygmetoder som finns är den som använts i Vinga en av de mest effektiva för att minska utsläppen från flyget. De kurvade inflygningarna har kortat inflygningen med och inflygningbanorna har lagts över områden där väldigt få bor. Den genomsnittliga minskningen av koldioxidutsläppen har varit per inflygning. och Transportstyrelsen deltar också aktivt i internationella samarbeten för att minska flygets miljöpåverkan. Transportstyrelsen deltar bl.a. i European Advanced Biofuels Flight 2020 som är ett projekt som drivs av Europeiska kommissionen. Projektet påbörjades i mitten av 2011 och målsättningen är att flyget 2020 ska använda hållbart biobränsle som blandas in i traditionell fossilbaserad flygfotogen. Förhandlingarna i IMO () för att minska sjöfartens utsläpp av växthusgaser har fortsatt, men har inte lett till några framsteg sedan beslutet om tvingande krav på nya fartygs energieffektivitet genom ett s.k. Energy Efficiency Design Index (EEDI). Övriga miljökvalitetsmål och minskad ohälsa Precisering av målet: Transportsektorn bidrar till att övriga miljökvalitetsmål nås och till minskad ohälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska delmål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för att nå uppsatta mål. Luftkvaliteten i svenska tätorter har på de flesta håll blivit bättre . Miljökvalitetsnormer för utomhusluft överskrids dock i flera tätorter i trafiknära miljöer. De minskningar som har skett genom att nya fordon orsakar lägre utsläpp, har till viss del ätits upp av ökad trafik. Ökat trafikarbete, ökad inflyttning till städer och byggande av bostäder i bullerutsatta lägen gör också att fler människor blir utsatta för buller. Trafik och transportinfrastruktur ger fortsatt negativ påverkan på biologisk mångfald men det finns också en möjlighet för transportsystemet att bidra till ökad biologisk mångfald. Åtgärder har gjorts som kan bidra till ökad hälsa genom att ge förutsättningar för fysisk aktivitet. Utsläppen av kväveoxider från vägtrafiken sjunker stadigt, om än långsammare . Att utsläppsminskningen av kväveoxider går långsammare beror bland annat på en större andel trafik med dieselfordon. har inom ramen för Östersjösamarbetet i Helcom varit delaktigt i att ta fram underlag till en ansökan till FN:s internationella sjöfartsorgan, IMO, om att utpeka som ett särskilt kontrollområde för utsläpp av kväveoxider (NOx Emission Control Area, NECA). Vid senaste mötet i kommission fanns ett brett stöd bland för att skicka in ansökan till IMO. De personbilar som registreras eller säljs måste uppfylla kraven enligt Euro5. För dieselbilar innebär det en sänkning av kväveoxider (NOx) med och av partiklar jämfört med Euro 4normen. Det finns dock fortsatt problem med för höga partikelhalter. För att minska de höga halterna av PM10 behöver dubbdäcksanvändningen minska, medan avgaserna har större betydelse för de allra minsta partiklarna (PM2,5). Regeringen beslöt att ge kommuner möjlighet att förbjuda dubbdäck på samtliga kommunala vägar inom ett område genom en ändring i trafikförordningen (1998:1276). Vissa kommuner har dubbdäcksförbud på enskilda gator, t.ex. och , men har ingen nyttjat möjligheten att förbjuda det på samtliga kommunala vägar. Vinterdäcksundersökningen visar att andelen fordon med dubbfria vinterdäck i landet fortsätter att öka. riskerar att dömas till höga böter av om inte partikelhalterna sänks i vissa delar av storstäderna. Omkring två miljoner människor bedöms vara exponerade för trafikbuller som överskrider riktvärdet 55dBA ekvivalent ljudnivå utomhus vid bostäder, varav de flesta är utsatta för buller från väg- och/eller järnvägstrafik. Bullerskyddsåtgärder i de mest bullerexponerade miljöerna har medfört att det totala antalet personer som utsätts för trafikbuller över riktvärden beräknas ha minskat med omkring 2 400 personer. Ytterligare underlag för bedömning av bullersituationen tas fram i de kartläggningar som ska genomföras enligt och rådets direktiv /49/EG av om bedömning och hantering av omgivningsbuller. Gränsvärden för buller från däck skärps gradvis och Europeiska kommissionen har lagt ett förslag om att minska bullernivån från motorfordon som regeringen stödjer i stort. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 sektorn har nya tystare tågtyper tagits i drift. deltar i och stödjer nationell och internationell utveckling för att minska bulleremissioner från järnvägsspår och järnvägsfordon. Trafik och transportinfrastruktur påverkar den biologiska mångfalden negativt bl.a. genom intrång, barriärer och fragmentering. Men det finns också en potential för transportsystemet att bidra i en positiv riktning, t.ex. genom att med goda skötselmetoder för vägkanter erbjuda växtplatser för arter som inte längre gynnas av jordbruket. Åtgärder för att minska barriärer för fisk, utter och groddjur vid statliga vägar och järnvägar har genomförts i viss omfattning 2011. Dock är åtgärdstakten låg i förhållande till mängden barriärer. Spridning av invasiva arter och andra oönskade organismer via fartygens barlastvatten är ett hot mot den biologiska mångfalden i . anslöt sig 2009 till den internationella barlastkonventionen. är det endast 35 länder med totalt av världshandelstonnaget som anslutit sig, och det krävs att de anslutna länderna tillsammans ska ha av världshandelstonnaget i sina register för att konventionen ska träda i kraft. Ett ikraftträdande kan väntas tidigast . Fram till dess gäller frivilliga riktlinjer för barlastvattenhanteringen. Transportstyrelsen fick 2010 i uppdrag av regeringen att genomföra ett förbud mot att släppa ut toalettavfall från fritidsbåtar. Förbudet har förts in i en föreskrift som träder i kraft . Genom förbudet bidrar till att uppnå sitt åtagande om minskade utsläpp av kväve och fosfor. Regeringen har arbetat aktivt för ett motsvarande förbud för kryssningsfartyg och passagerarfärjor i . Ett sådant förbud beslutades av IMO . Förbudet kommer att införas för nya fartyg och för befintliga fartyg. har, i dialog med andra trafikmyndigheter och bl.a. , arbetat med att koppla folkhälsomålen till transportsystemet. identifierade i samband med det några aspekter som det finns potential att lyfta på ett tydligare sätt. Bland annat Delaktighet i samhälls- och infrastrukturplaneringen, Ökad fysisk aktivitet samt Suicid i järnvägssystemet. För redovisning av åtgärder relevanta för dessa områden, se tidigare avsnitt avseende Barns möjlighet att använda transportsystemet, Kollek- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 tivtrafik, gång och cykel samt Trafiksäkerhet som redovisas under funktionsmålet. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Utvecklingen har sammanfattningsvis lett till en förbättrad tillgänglighet för medborgare och näringsliv inom och mellan regioner, samt mellan och andra länder. Däremot bedöms kvaliteten i medborgarnas resor ha försämrats t.ex. vad avser punktlighet. Transportsystemets klimatpåverkan har minskats men är förbättringstakten inte tillräcklig för att nå fram till uppsatta mål. Åtgärdstakten vad gäller miljöåtgärder i befintlig infrastruktur är låg i förhållande till behoven. Även vad avser antal dödade och skadade i transportsystemet bedöms taken inte tillräcklig för att nå uppsatta mål, särskilt vad avser utvecklingen inom bantrafiken. Transportarbetet ökar alltjämt. Det gäller inte minst persontransporter, men även godstransporter ökar kontinuerligt. Fungerande person- och godstransporter fortsätter att vara viktiga förutsättningar för ett fungerande samhälle. Transporternas betydelse för samhällets tillväxt, i kombination med deras icke hållbara effekter utgör fortsatt en utmaning. Transportsystemets utformning har en stor betydelse för dess bidrag till en långsiktigt hållbar utveckling och de resurser som används för investeringar, reinvesteringar samt drift och underhåll påverkar i hög grad framtidens transportsystem. Den totala samhällsekonomiska kostnaden för resor och transporter är större än den privata och företagsekonomiska kostnaden vilket leder till en viss risk för överkonsumtion av resor och godstransporter. Detta kan hanteras genom att internalisera de externa effekterna med hjälp av skatter och avgifter. Om de internaliserade kostnaderna och avgifterna är lika stora som kostnaderna som transportsystemets externa effekter orsakar så har full internalisering uppnåtts, vilket är en förutsättning för samhällsekonomisk effektivitet. är marginalkostnaderna för trafikens kända externa effekter enbart delvis internaliserade för de flesta transportmedel och trafikslag. Persontrafik med bensindriven bil på landsbygden är den enda typ av transport som betalar fullt ut för sina beräknade samhällsekonomiska kostnader. Vad avser godstransporter på tåg och fartyg har nästan full internaliseringsgrad uppnåtts. Lägst grad av internalisering återfinns inom godstransporter på väg och persontrafik med flyg. Beräkningar av internaliseringsgraden pekar mot att de höjningar av skatter och avgifter som har gjorts såväl som varit motiverade ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Analys och slutsatser beträffande måluppfyllelsen för funktionsmålet om tillgänglighet samt hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa sammanfattas i tabellen 3.4. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.4 Samlad målbedömning för transportområdet Medborgarnas resor förbättras genom Brister har uppmärksammats framförallt inom väg- och järnväg. Trafiken både på väg- ökad tillförlitlighet, trygghet och be- och järnväg ökar och når på många håll kapacitetsgränsen vilket i sin tur skapar driftstörningar, punktlighetsproblem, dålig framkomlighet och vets transporter förbättras. Vägarnas tillstånd har försämrats. Vidare har bristfällig trafikinform- Tillgängligheten förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. Antalet personer som fått minskad restid mellan glesbygd och centralort har ökat. tillgängligheten för resor till nationellt eller regionalt centrum har ökat av Antalet kommuner som saknar en grundläggande tillgänglighet med kollektiva färdmedel har minskat, stora geografiska variationer finns dock. Flyget avviker från den positiva utvecklingen då både tillgängligheten och åtkomligheten försämrats på flera Arbetsformerna, genomförandet och resultaten av transportpolitiken medverkar till ett jämställt samhälle. Könsfördelningen i styrelser och ledningsgrupper bland transportmyndigheterna och de statliga bolagen inom transportområdet har närmat sig en fördelning om av Flera transportmyndigheter arbetar aktivt med jämställdhetsfrågor och med att uppnå en jämn könsfördelning. Skillnader finns fortfarande mellan mäns och kvinnors användande av och beteende i transportsystemet. Stora skillnader finns i kvin- nors och mäns pendlingsmönster. Transportsystemet utformas så att det Anpassningen av stationsområden för personer med särskilda behov har fortsatt under är användbart för personer med funkt- En större andel av fordonen i kollektivtrafiken bedöms vara anpassade för perso- ner med funktionsnedsättning. Ledsagningstjänster innehåller fortfarande brister. Barns möjligheter att själva på ett Åtgärder har genomförts, framförallt för att förbättra säkerheten för barn i transportsy- säkert sätt använda transportsystemet och visats i trafikmiljöer ökar. Förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Cykel- och gångnätet har utvidgats dock är kunskapen om statusen och omfattningen på det totala nätet begränsad.