prop · H0031d32 · 2012-09-20 00:00:00 — Gasmarknadsdirektivet (2009/73/EG) ger medlemsstaterna möjlighet att, innan ett system med smarta mätare införs, bedöma de ekonomiska konsekvenserna av ett sådant införande. Inspektionen har avrapporterat ett uppdrag i regleringsbrevet om att göra en sådan ekonomisk bedömning. bedömer att krav i fråga om avläsningsfrekvens är den metod som bör användas för att uppnå en ökad andel fjärravlästa kunder. har bemyndigats att föreskriva om mätning och rapportering för naturgasmarknaden och avser att, som ett första steg, införa krav som i praktiken utesluter avläsning av gaskunder med en årlig förbrukning överstigande 300 MWh. har avrapporterat sin verksamhet som systemansvarig myndighet för perioden till (dnr N2011/7489/E). Av rapporten framgår att balansansvarsavtalet kontinuerligt utvärderas och att samarbetet med den danske systemansvarige, leder det branschgemensamma tillsammans med transmissionsnätsoperatören, . I diskuteras bl.a. avtalsvillkor och andra branschgemensamma frågor där även Energinet.dk deltar. För att ytterligare förbättra den europeiska gasmarknadens funktion bildades en europeisk samarbetsorganisation för transmissionsnätsoperatörer, ENTSOG. Organisationen har bl.a. uppgiften att ta fram gemensamma nätverkskoder avseende t.ex. frågor om hantering av kapacitet och balansering, vilka också levererats . Det svenska medlemskapet i ENTSOG delas mellan och . har i övrigt deltagit i arbetet med att utforma regelverket för en trygg naturgasförsörjning. Naturgasavgiften har disponerats för projekt kring bortkoppling, biogas, lager och LNG. Ett gemensamt europeiskt regelverk för energimarknaderna antogs det tredje inremarknadspaketet för de europeiska energimarknaderna. Regeringen överlämnade sina förslag till genomförande i svensk rätt genom propositionen Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas. Bestämmelserna genomförde de centrala delarna av el- och gasmarknadsdirektiven och trädde i kraft . överlämnades kompletterande lagförslag för att genomföra direktiven i propositionen Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas vissa genomförandeåtgärder. biföll förslagen och de nya bestämmelserna har trätt i kraft. När det gäller naturgasmarknaden innebär de nya bestämmelserna bland annat att det införs tydliga krav på åtskillnad av naturgaslagring i förhållande till produktion av eller handel med naturgas. Kommersiellt känsliga uppgifter inom transmissions-, lagrings eller förgasningsverksamhet får inte längre göras tillgänglig för delar av sådana företag eller koncerner som bedriver annan verksamhet. införs bestämmelser om offentliggörande av information som har betydelse för naturgasmarknadens funktion. Bestämmelserna om undantag för ny naturgasinfrastruktur har ändrats i enlighet med gasmarknadsdirektivet och de nya bestämmelserna innebär en skyldighet för el- och naturgasleverantörer att dokumentera och bevara uppgifter om leveransavtal och derivatinstrument samt att på begäran lämna sådana uppgifter till en svensk myndighet eller Europeiska kommissionen. Regeringen överlämnade i propositionen Trygg naturgasförsörjning sina förslag till kompletteringar av och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av rådets direktiv /67/EG (gasförsörjningsförordningen). Förslagen innebär att en helt ny lag om en trygg naturgasförsörjning införs som äldre bestämmelser på området utmönstras ur naturgaslagen (2005:403). Ändringarna trädde i kraft . Det nationella regelverket för naturgasmarknaden Parallellt med de anpassningar, som medlemskapet inom EU innebär för den svenska naturgasmarknaden, har det också inom bedrivits arbete med att bereda initiativ på nationell nivå. Inriktningen är att hantera utestående frågeställningar i en samlad naturgasproposition. inledde arbetet med att utveckla tillsynsmetoderna för naturgastariffer. återrapporterade inspektionen ett förnyat uppdrag enligt sitt regleringsbrev , genom rapporten av gastariffer (2010:14). Den innehåller bl.a. förslag som gör det möjligt att på samma sätt som för elmarknaden reglera naturgastarifferna på förhand genom en intäktsram på samma sätt som för elmarknaden. Regeringen tillsatte (dir. (2010:60) en särskild utredare med uppdraget att närmare utreda den framtida hanteringen av systemansvaret för gas m.m. Utredningen lämnade i sitt betänkande Framtida regelverk och ansvarsförhållanden på naturgasmarknaden i (SOU 2011:46), bland annat förslag till hur en överföring av dagens systemansvarsverksamhet vid kan genomföras. Förslagen innebar att den verksamhet hos som avser den kortsiktiga balanseringen av det svenska naturgassystemet (systembalansansvaret) 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Överföringen bör ske efter det att har certifierats som transmissionsnätsoperatör, enligt den nu gällande lagen (2011:711) om certifiering av vissa naturgasföretag. fick i tilläggsdirektiv (dir. 2006:39) uppdraget att, vid sin analys av koncessionkraven på elmarknaden, också analysera ett äldre förslag om utvidgat koncessionskrav på naturgasmarknaden som lades fram i El- och gasmarknadsutredningens slutbetänkade El- och naturgasmarknaderna energimarknader i utveckling (SOU 2004:129). gjorde i sitt slutbetänkande Koncessioner för el- och gasnät (SOU 2009:48) bedömningen att det inte borde införas någon motsvarighet till elmarknadens områdeskoncession på naturgasmarknaden. har därutöver i sina regleringsbrev haft uppdrag att skapa förutsättningar för en framtida succesiv övergång till biogas i naturgasnätet. Inspektionen återrapporterade dessa uppdrag i rapporterna Ökad andel biogas på en utvecklad gasmarknad och Förändrade marknadsvillkor för biogasproduktion, 2009:12 respektive 2010:17. Den senare rapporten innehåller ett lagförslag som innebär att nätoperatören ska svara för propanspetsning av biogasen och de merkostnader som uppkommer ska fördelas på kundkollektivet på transmissionsnätsnivå. Arbetet med den fortsatta harmoniseringen inom EU har genomförts genom ändringar i det nationella regelverket. Kompletterande åtgärder för att ytterligare effektivisera den svenska naturgasmarknaden beräknas vara genomförda . Målet för värmemarknadspolitiken är att åstadkomma högre effektivitet, förbättrad leveranssäkerhet samt att stärka kundernas ställning. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Värmemarknaden utgörs främst av när- och fjärrvärme, men också av enskild bränsleeldning och elvärme. Regeringen riktar främst sina insatser inom värmemarknadsområdet mot att stärka konsumentens ställning. Regeringen uppdrar åt och att redovisa utvecklingen på värmemarknaden avseende priser, konkurrens och miljöpåverkan. Redovisningen sker i den årliga rapporten i (dnr N2012/3063/E). Rapporten visar att fjärrvärme är fortsatt det vanligaste alternativet för uppvärmning och varmvatten i bostäder, därefter följer el. Det genomsnittliga priset på fjärrvärme var per kWh (74,/kWh) för flerbostadshus och per kWh (80,/kWh) för småhus. Fjärrvärmeanvändningen har ökat medan elanvändningen för uppvärmning och varmvatten har minskat betydligt . Om fjärrvärmeföretag och fjärrvärmekunder inte kommer överens i frågor om avtalsvillkor för fjärrvärme finns en möjlighet att söka om medling hos vid . ska även medla i förhandlingar om tillträde till rörledningar i en fjärrvärmeverksamhet. redovisade sin årliga redogörelse (dnr 2011/6249/E). Där konstateras att har behandlat sex medlingsärenden. har beviljat medling i samtliga ärenden utom ett. har medlat mellan fjärrvärmeföretag och fjärrvärmekund i fyra ärenden varav parterna har nått en överenskommelse i två av dessa. De medlingsärenden som hanterats har gällt prisvillkor. Ingen ansökan till har gällt tillträde till rörledningar. Vid en jämförelse som varit verksam framgår att antalet ärenden har halverats. Nämnden antar att det beror på att det har varit måttliga prisökningar. I likhet konstaterar att styrkeförhållandet mellan de parter som uppträder vid medlingarna i flertalet fall är mycket ojämnt. konkurrenslagstiftningen att prisvillkoret inte endast kan begränsas till den enskilda kunden utan måste gälla för alla kunder inom samma kundkategori. har fortsatt arbetet med att fokusera på att avhjälpa konsumentens informationsunderläge. Nämnden har överlag fått fortsatt positiv respons från parterna i medlingsärendena även i de fall medlingarna inte lett till någon överenskommelse. Fjärrvärmeföretagen har till följd av medlingarna i större utsträckning fått förståelse för det informationsbehov som kunder har när det gäller prisförändringar. Även en stor del av kunderna anser att de vid medlingen har fått det stöd de behövt för att kunna föra en konstruktiv dialog. Fjärrvärme i konkurrens (dnr N2011/44/E). Utredaren föreslog att det införs en ny fjärrvärmelag och att lagen bl.a. ska ge möjlighet till ett lagstadgat tredjepartstillträde i samtliga fjärrvärmenät. Utredaren föreslog även att om en ytterligare aktör önskar leverera värme till ett fjärrvärmenät ska en tillsynsmyndighet ålägga de inom fjärrvärmenätet verksamma aktörerna att genomföra en juridisk åtskillnad mellan produktion, distribution och handel av fjärrvärme. Vidare föreslogs att en prisreglering införs för distributionsverksamheten, även för de fjärrvärmemarknader där det endast finns en aktör. Efter en omfattande remissbehandling presenterades promemorian Förslag på åtgärder för utvecklade fjärrvärmemarknader (dnr 2012/1676/E). I promemorian konstateras att är konkurrensförutsättningarna på fjärrvärmemarknaden begränsade. Vidare konstateras att konsumenternas ställning på fjärrvärmemarknaden bör stärkas. Fjärrvärmekonsumenterna bör i större utsträckning kunna känna trygghet med fjärrvärmeföretagens prissättning och villkor. Leverantörer av restvärme och andra fjärrvärmeproducenter bör i ökad utsträckning ges tillträde till fjärrvärmenäten för ett mer effektivt resursutnyttjande. Mot bakgrund av svårigheterna att uppnå en effektiv konkurrens på fjärrvärmemarknaden föreslås ett antal åtgärder i syfte att garantera konsumenterna skäliga priser och för att ta till vara ännu outnyttjad restvärmepotential: Reglerat tillträde för restvärmeleverantörer och andra fjärrvärmeproducenter Redovisning av restvärmepotential vid projektering av ny fjärrvärmeproduktion Likabehandlingsprincip för kunder inom samma kundkategori Regeringen beslutade att ge i uppdrag att utreda och föreslå utformningen av en modell för reglerat tillträde till fjärrvärmenäten och att utreda och föreslå utformningen av en modell för prisförändringsprövning samt att föreslå en princip om likabehandling för kunder inom samma kundkategori. Det första uppdraget syftar till att stärka spillvärmeproducenter och andra producenters ställning genom införandet av ett reglerat tillträde. Uppdraget ska redovisas till . Det andra uppdraget syftar till att stärka kundens position genom införandet av en prisförändringsprövning och en likabehandlingsprincip. Uppdraget ska redovisas till . Det sista uppdraget syftar till att göra redovisningen av spillvärmepotentialen vid projektering av ny fjärrvärme mera transparent. har fått uppdraget som ska redovisas . Fjärrvärmepriset ökade med . Snittpriset ligger på /MWh. Lägst fjärrvärmepris finns i (/MWh) och högst finns i (/MWh). Den fjärrvärmelag som trädde i kraft har bidragit till att öka genomlysningen av fjärrvärmeföretagen och till att kundernas ställning förbättrats. Regeringen anser emellertid att kunderna fortfarande befinner sig i en utsatt position. Därför vidtas tidigare nämnda åtgärder för att stärka kundernas ställning. Medlingsverksamheten vid har sammantaget lett till att överenskommelser har kunnat uppnås mellan 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 parterna i två av de fem ärendena som beviljats medling. Medlingsverksamheten har också visat sig leda till att fjärrvärmeföretagen i flera avseenden förbättrat sitt agerande och sin kommunikation gentemot fjärrvärmekunderna. 2.4.5Energieffektivisering samt minskad el- och oljeanvändning Målet är effektivare energianvändning till 2020 jämfört med . Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . Energiintensiteten beräknas som kvoten mellan tillförd energi och BNP i fasta priser (kWh/kr). Enligt och rådets direktiv /32/EG om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster gäller att energibesparing med avseende på slutanvänd energi till 2016 är av det årliga genomsnittet 20012005, vilket motsvarar . nåddes en överenskommelse mellan och rådet om ett nytt energieffektiviseringsdirektiv. Direktivet kommer formellt antas . I direktivet ställs krav på medlemsstaterna att sätta ett vägledande, nationellt mål för energieffektivisering som bidrar till EU:s mål om energieffektivisering till 2020. Vid sidan av de kvantifierade målen för energieffektivisering finns ett antal mål för verksamhet kring energieffektivisering och smart energianvändning, däribland att arbeta med strategiskt undanröjande av informations- och kunskapsbrister kring energi och klimat. Myndigheten arbetar även strategiskt för att främja teknikutveckling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik och produkter. Regeringen överlämnade andra handlingsplan för energieffektivisering till Europeiska kommissionen. I den bedöms energibesparingen uppgå till till 2016, 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 vilket motsvarar en besparing om . Målet till 2016 bedöms således uppnås med god marginal. senaste långsiktsprognos1 tyder på att det kan bli svårt att nå energiintensitetsmålet till 2020, eftersom prognosen visar på minskad energiintensitet till 2020 jämfört med . Energiintensiteten i den svenska ekonomin uppgick till 0,168 kWh/mnkr (penningvärde) enligt preliminär statistik. Det är en minskning med jämfört med . uppgick den sammanlagda energianvändningen i bostäder och lokaler till 206 kWh/m2 uppvärmd area, vilket är en minskning med jämfört med . Användningen av energi för uppvärmning har minskat , men användningen av hushållsel, driftel och verksamhetsel ökar. Lokala och regionala insatser Samtliga kommuner har sökt och fått statligt stöd för energi- och klimatrådgivning riktad till hushåll, företag och organisationer. betalade ut totalt 2011. har låtit utvärdera långtidseffekterna av rådgivningsinsatserna under 20082009. Resultaten från en intervjustudie med 490 rådssökande visar att åtta av tio har genomfört åtgärder för att spara energi. Ett annat resultat från utvärderingen, baserat på ett begränsat antal hushåll, är att de som kontaktat rådgivningen, har en genomsnittlig energibesparing om cirka 9 000 kWh/år och hushåll. Energieffektivisering i kommuner och landsting Svenska kommuner och landsting kan söka statligt stöd hos för att arbeta strategiskt med energieffektivisering i den egna verksamheten. Sedan starten har totalt 274 kommuner och 21 landsting/regioner beviljats stöd varav en region och nio kommuner tillkom . har kommunerna och landstingen rapporterat in sina strategier för energieffektivisering till . Målsättningarna för kommuner och landsting är 1 , Långsiktsprognos 2010, ER 2011:03. i genomsnitt avseende byggnader och transporter till 2014 samt till 2020. Under antagande att organisationerna når sina mål skulle det innebära en effektivisering inom den kommunala transportsektorn med till 2014 samt inom den kommunala byggnadssektorn på till 2014 och till 2020. Uthållig kommuns etapp två har avslutats . förberedde en tredje etapp av Uthållig kommun, som startade och kommer att löpa . 38 kommuner ingår i den tredje etappen och startades nio projekt. Den tredje etappens två teman är fysisk planering och näringspolitik med energifokus. Regionala energi- och klimatstrategier Länsstyrelserna har i uppdrag att ta fram energi- och klimatstrategier i bred samverkan med övriga aktörer i regioner. får länsstyrelserna särskilda medel för arbetet. De tre storstadslänen får och de övriga i stöd. Av länsstyrelsernas årsredovisningar samt av beträffande det regionala strategiarbetet framgår att utvecklingen av arbetet gått framåt, men att det är ganska stora skillnader i aktivitetsnivå mellan länsstyrelser och hur de har hanterat rollen som samordnande och drivande vad gäller energi- och klimatstrategier. utsågs , och län till pilotlän för grön omställning för att stödja andra länsstyrelser och utveckla det regionala energi- och klimatstrategiarbetet. Syftet är att pilotlänen ska vara en motor i ett nationellt arbete för grön ekonomi på regional nivå och föra ut och implementera den nationella klimat- och energipolitiken i landet. Dessa län får ett extra stöd med vardera , vardera samt vardera . Länen lämnade in halvtidsrapporteringar (M2010/5019/Ma). Lokal och regional samverkan kring energieffektivisering hanterar bidrag för lokala och regionala informations- och utbildningsprojekt som syftar till att främja energieffektivisering och energiomställning. har drygt 32 projekt beviljats bidrag om . genomfördes en utvärdering av 21 projekt som slutrapporterats . Utvärderingen gjordes för varje projekt för sig och innebar inte någon samlad bedömning av vad projektverksamheten leder till i stort och vilken effekt den har. gör dock bedömningen att projekten har och kan ha stor betydelse för att undanröja kunskaps- och informationsbrist hos målgrupperna. har fått i uppdrag av regeringen att samordna arbetet med energieffektiva åtgärder för myndigheter. Myndigheter har en viktig roll som föregångare inom energieffektivisering. Myndigheter rapporterar in åtgärder till . Den förväntade besparingen för alla inrapporterade åtgärder är . Teknikupphandling, marknadsintroduktion och energieffektiva produkter Nätverk och program är viktiga verktyg för att samverka med aktörer på marknaden som kan påverka och förändra energianvändningen i samhället. Med syfte att verka för att energieffektiva system och produkter kommer ut snabbare på marknaden samordnar och stödjer ett flertal program och nätverk inom olika sektorer. (BeBo) har startat nya demonstrationsprojekt under samlingsnamnet Rekorderlig renovering. Sju projekt med omfattande renovering och energieffektivisering av flerbostadshus byggda under miljonprogrammet har utvärderats i olika faser. Resultaten visar att alla projekt når eller överträffar målet på en halvering av energianvändningen. har beviljat totalt , varav 11,2 miljoner avser 2011. har Beställargruppen lokaler (BELOK) startat tio projekt. Resultaten visar att det går att halvera energianvändningen vid renovering med bibehållen verksamhet. Myndigheten har beviljat totalt , varav 8,4 miljoner avser 2011. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 stödjer ett femårigt program för byggnader med mycket låg energianvändning (LÅGAN) som drivs av Byggindustrier . Energianvändningen för de projekt som beviljas stöd är beräknad till lägre än byggregler, BBR18. har avsatt totalt för programmet, varav har beviljats för olika projekt 2011. Beställargruppen för livsmedelslokaler (BELIV) bildades . bedömer den möjliga energieffektiviseringspotentialen i livsmedelsbutiker till . Beviljade medel uppgick till . bedrevs verksamhet i flera industrinätverk med hjälp av delfinansiering från . Energieffektivisering i sågverksindustrin, ENET-Steel, ett nätverk gemensamt för järn, stål- och gruvindustrin, ENIG, ett nätverk för energiintensiva små- och medelstora företag och verkstadsindustrin samt ett nystartat nätverk för aluminiumindustrin, Genial. Arbetet inom nätverken har bland annat resulterat i ett flertal regionala energi- och teknikträffar, vilka samlat ett stort antal företrädare från olika industribranscher. Programmet för energieffektivisering (PFE) Drygt 100 företag har avslutat PFE:s första programperiod (20052009). Den sammanlagda eleffektiviseringen ligger på (). Den största delen utgörs av de åtgärder som företagen åtagit sig i programmet tillsammans med frivilliga åtgärder som det systematiska arbetet resulterat i. Den årliga skattelättnad som de företag erhållit som uppfyllt åtagandena inom programmet har uppgått till . pågår den andra programperioden med ca 90 deltagande företag. EU:s medlemsstater är skyldiga att anpassa de nationella stödordningar som gäller energiskatter som täcks av energiskattedirektivet till de gällande miljöriktlinjerna på statsstödsområdet fram till . Inom programmet för energieffektivisering (PFE), kan stöd i form av skattebefrielse beviljas deltagande företag. Kommissionen har bedömt att kan fortsätta med innevarande period av PFE- programmet och att nya företag kan ansluta till 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 det femåriga programmet . För merparten av de deltagande företagen löper programperioden ut . En förlängning av programmet i dess nuvarande form är inte aktuell på grund av att utformningen av miljöstödsriktlinjerna inte medger det. Frågan om hur regeringen även fortsättningsvis efter att PFE har löpt ut ska främja energieffektivisering i energiintensiv industri bereds inom . En teknikupphandling är en anbudsprocess som ska stimulera och skynda på utveckling av ny teknik. Meningen är att få fram nya produkter, system eller processer som tillgodoser köparnas krav bättre än de produkter som redan finns på marknaden. Beställargruppen bostäder, Bebo, startade en teknikupphandling i syfte att initiera en utveckling av energieffektiva ventilationssystem med värmeåtervinning för befintliga flerbostadshus. Två olika system prövas kommer mätdata att samlas in för att analyseras och en slutlig vinnare utses . De första mätresultaten visar en besparing av hela byggnadens energiprestanda på . Teknikupphandlingen visar också på betydande minskningar i investeringskostnader, varav främst installationskostnader. Den totala budgeten för projektet är , varav finansierar . Aktivering av små och medelstora företag kan små och medelstora företag inom industri, service, fastighet och lantbruk söka statligt stöd hos för energikartläggning, s.k. energikartläggningscheckar. Stödet täcker av företagets kostnader för energikartläggning, upp till maximalt . Fram har totalt 569 små och medelstora företag sökt stödet, varav 531 ansökningar beviljats. Provningsverksamhet och marknadskontroll av energieffektiva produkter Testlab har genomfört en rad olika produkttester, för att stimulera tillverkarna i deras produktutveckling och för att kunna erbjuda konsumenterna relevant och opartisk information om olika produkters energieffektivitet. Testresultaten publiceras på webbplats och används bland annat vid utredning av kommande ekodesignkrav på EU-nivå och för att kontrollera att produkter uppfyller gällande krav. Exempel på tester som avslutats och publicerats på myndighetens webbplats är: dryckeskylar för butiker, luftvattenvärmepumpar för uppvärmning av villor samt torkskåp för förskolor och fritids. Inom samtliga dessa områden har testerna visat på en stor besparingspotential. När det gäller testet av luftvattenvärmepumpar har det visat på begränsningar hos några av modellernas programvara som styr värmepumpens drift. Tillverkarna har blivit uppmärksammade på detta. Testresultatet har fått god spridning i och i . Sammanlagt har testat 167 produkter fördelade på 17 produktgrupper. Hälften av de tester som Testlab utförde var så kallade tillsynstester. Det är tester som genomförs för att kontrollera om produkten uppfyller kraven för ekodesign och energimärkning. En väl fungerande tillsyn är nödvändig för att realisera den stora besparingspotentialen som satts upp på EU-nivå. Tillsynen visade på att 25 av 87 testade produkter hade bristande energimärkning. Den rättsliga hanteringen pågår i vissa fall fortfarande. Enligt Energimyndighetens undersökning tar av konsumenterna hänsyn till energimärkningen vid köp av vitvaror. kommer även att börja publicera resultat från tillsynstester på myndighetens webbplats. Detta för att sprida kunskap från tillsynstesterna och att uppmärksamma både tillverkare och konsumenter på vikten av en korrekt energimärkning och att produkterna klarar gällande ekodesignkrav. Testerna får god spridning via media och de kommunala energi- och klimatrådgivarna.