prop · H0031d35 · 2012-09-20 00:00:00 — Kontakterna med forskningsinstitutioner har också stärkts vilket lett till att SGU tillsammans med deltar i EraMin samt i samarbete med Formas (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande) i programmet Transparent underjordsbyggande. Det är regeringens bedömning att SGU:s stöd till universitet och högskolor har en positiv betydelse för den geovetenskapliga forskningen. Utvecklandet och användandet av nya kunskaper och metoder inom geologin tillfredsställer på ett bra sätt samhällets behov och verkar för en hållbar utveckling. Utveckling av nya eller växande kunskapsbaserade företag är av grundläggande betydelse för konkurrenskraft. bedöms ha bidragit till att uppfylla detta , med god balans mellan olika insatser rörande såddfinansiering, inklusive verifiering, och affärsutveckling inklusive utveckling av inkubatorer. har tydligt uttryckt vikten av att fortsätta verka lokalt, regionalt och nationellt för att uppfylla ovan nämnda mål. De utvärderingar som bolaget har gjort, bland annat kundnöjdhetsmätningar och uppföljning av hur portföljbolagen utvecklas , visar på rele- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 vansen av och kvaliteten i verksamhet. erbjuder såväl rådgivning som finansiering till enskilda innovatörer och befintliga företag. Efterfrågan på tjänster ökade 2011. Kundundersökningar avseende verksamheten visar på hög nöjdhet, t.ex. kan nio av tio kunder tänka sig att rekommendera till andra. Det är regeringens bedömning att innovationsverksamhet visar gott resultat och bidrar till att idéer kommersialiseras i nya eller befintliga företag, vilket i sin tur bidrar förnyelse och tillväxt i ekonomin. har PRV:s måluppfyllelse inom patentområdet ytterligare förbättrats , trots att en neddragning av personalresurser skett jämfört med . Merparten av målen inom varumärkesavdelningen var uppnådda vid utgången av året. Avvikelserna återfinns inom områdena nationella varumärken personnamn och periodisk skrift. En sammanfattande analys av de olika verksamheterna ger vid handen att PRV inte ser någon möjlighet att återställa ekonomin inom verksamheterna namn och periodisk skrift. Båda dessa verksamheter har också, enligt det som anges ovan, en något annorlunda bas än övriga verksamheter. PRV önskar därför ta upp en diskussion angående finansieringen av verksamheterna namn och periodisk skrift. PRV:s ambition är att alla företagare, entreprenörer och innovatörer ska vara så insatta i patent-, varumärkes- och designsystemen samt den affärsnytta som kan uppnås med rätt användning, att de gör medvetna och aktiva val när det gäller att utnyttja industriella skyddsrätter. har PRV fortsatt sitt arbete med att öka kunskapen kring immaterialrätt på olika sätt. Bakgrunden till detta är att kunskapen om immaterialrätten och hanteringen av immateriella tillgångar är ett viktigt konkurrensmedel för svenskt näringsliv samt insikten om att kunskap och kännedom om kunskapen om immateriella tillgångar ligger på låga nivåer i delar av näringslivet. PRV och fick ett regeringsuppdrag som bestod i att kartlägga och analysera det offentliga stödsystemet för hantering av företags immateriella tillgångar. ledde uppdraget till ett ytterligare uppdrag där myndigheterna tillsammans under 20122013 ska genomföra insatser för att öka små och medelstora företags konkurrenskraft genom förbättrat offentligt stöd för hantering av immateriella tillgångar. auktoriserade 285 patentombud och därmed finns totalt 380 patentombud registrerade. Några ansökningar har avslagits eller avskrivits och några ärenden är i balans över . Gemensamt för avslagsbesluten är att nämnden vid sin prövning fann att sökanden inte uppfyllde de formella kraven för auktorisation. Besluten om avskrivning har skett på grund av att sökanden återkallat sina ansökningar. Antal beviljade auktorisationer och avslagna ansökningar är prestationer . Volymerna för ansökningar ökade men kostnaderna hölls på samma nivå som . Med detta kan konstateras att processen för ansökan om auktorisation har effektiviserats. Vid bildandet av patentombudsregistret 2010 uppskattades att registret skulle omfatta cirka 500 ombud och vid utgången av 2011 var 380 patentombud auktoriserade. Det innebär att antalet ansökningar troligen kommer att ligga på en mycket lägre och nivå och detta kommer påverka kostnadsfördelningen mellan verksamhetsområdena. Under en följd av år har PBR haft en mycket ansträngd ekonomi. Orsakerna är flera, bl.a. en en hög hyreskostnad. Både beredningen och avgörandet av PBR:s mål fordrar numera större resurser . Domstolen har på flera sätt effektiviserat beredningen. Många uppgifter i den rutinmässiga handläggningen har överlämnats till kansliet. En särskild beredningsorganisation med lagfarna föredragande har inrättats. it-funktion- erna har fortlöpande utvecklats i syfte att stödja främst beredningsarbetet. Den huvudsakliga anledningen till att PBR inte nådde sitt mål vad gäller handläggningstider är att domstolen inte kunnat genomföra en planerad förstärkning och organisationsförändring på patentsidan. PBR har därför en för hög medelbehandlingstid av ärenden (patentmål).. Det ömsesidiga erfarenhetsutbytet mellan PBR och de allmänna domstolarna och deras domare har varit ett viktigt led för att uppnå den samsyn som av rättssäkerhetsskäl ska föreligga i de materiella patenträttsliga frågorna oavsett var domstolsprövningen sker. PBR har också måst begränsa de tekniskt kunniga domarnas medverkan i de allmänna domstolarna. Miljödriven näringslivsutveckling innehåller ett brett spektrum av möjligheter, där företag kan använda såväl sitt interna miljöarbete som en produkts miljöpåverkan under produktionen eller den slutliga produkten eller tjänsten, som en affärsmöjlighet. Det sker en global omställning till ett mer resurseffektivt samhälle och ligger långt framme när det gäller att ställa om system och produktion. Vad gäller att dra nytta av omställningen i form av kommersialisering och export finns det dock mer att göra. Svenska företag har stor kunskap på ett flertal områden, t.ex. kring hållbar stadsutveckling och systemlösningar. Företag i miljö- och energisektorn är verksamma på marknader som i stor utsträckning regleras och omregleras. De exponeras därför i stor utsträckning för ett högt risktagande vid investeringar, vilket pekar på vikten av en förutsägbar och långsiktig politik som underlättar privata investeringar. Tillväxtanalys har haft regeringens uppdrag att analysera förutsättningar för miljödriven näringslivsutveckling. Slutrapporten, Miljödriven näringslivsutveckling Några grundläggande utgångspunkter för en verksam, effektiv och lärande politik, redovisades till () . Rapporten pekar på ett antal grundläggande och centrala byggklossar i en verksam och effektiv politik för en miljödriven näringslivsutveckling. Det krävs enligt Tillväxtanalys en långsiktig politik som uppfattas som trovärdig avseende dess intention att påverka regelverk och priser. Generella ekonomiska styrmedel spelar en viktig roll och dessa styrmedel är speciellt viktiga för implementering av befintlig teknik. Tillväxtanalys framhåller i sin rapport att selektiva styrmedel är viktiga för att snabba på tekniksprång. Såväl utbudsorienterade insatser, t.ex. FoU, kapitalförsörjning, demoanläggningar och referensobjekt, såväl som åtgärder riktade mot 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 efterfrågesidan är enligt Tillväxtanalys betydelsefulla. Dessa slutsatser stämmer väl överens med de förslag ger i meddelandet Färdplan för ett resurseffektivt , som presenterades . Färdplanen tar upp det ömsesidiga beroendet mellan ekonomi, välfärd och naturkapital, och betonar de ekonomiska och miljömässiga fördelar som resurseffektivitet kan ge. Bland annat tas en hållbar konsumtion och produktion upp och hur en sådan kan främjas genom bl.a. innovation och ekonomiska styrmedel, såsom rätt prissättning och utfasning av miljöfarliga subventioner. 3.5.3Ramvillkor för företag och konkurrens Goda ramvillkor för företag och företagande för att skapa tillväxt och sysselsättning Grunden för arbete, tillväxt och välfärd läggs genom fri företagsamhet. Goda ramvillkor för företag och företagande är därför av central betydelse för utvecklingen i landet. Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens skapas förutsättningar för ett livskraftigt, innovativt och dynamiskt näringsliv som kan anpassa sig till nya förutsättningar. Med ramvillkor för företag och företagande avses generella system och regelverk som anger villkor och förutsättningar för att starta, driva och utveckla företag. Dessa villkor påverkar i hög grad företagens vardag och dess närmare utformning kan vara avgörande för centrala beslut i företagen om t.ex. investeringar, lokalisering och anställning. Det är därför viktigt för regeringen med en så bred och tydlig förankring med näringslivet som möjligt. Genom kontakter och dialog med företag, olika näringslivsorganisationer och andra företrädare för näringslivet arbetar regeringen för att identifiera problem och hinder i lagstiftning och regelverk samt otydliga och administrativt betungande bestämmelser som motverkar ett gynnsamt och dynamiskt företagsklimat. Sådana förslag och probleminventeringar ligger senare till grund vid översyn av regelverk, både på nationell och internationell nivå, inom sådana områden som be- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 rör företag och företagande och bidrar även till att en helhetssyn kan upprätthållas. Syftet är att regelverken ska vara så enkla, tydliga och ändamålsenliga som möjligt inom det område regelverket avser att reglera. Ramvillkor är dock mer än bara rättsliga regelverk. Det kan även handla om administrativa system som företagen har att hantera i sin vardag för att t.ex. sköta betalningar och fakturering samt hantera blanketter och deklarationer. Det kan också handla om graden av offentlig kontroll och tillsyn över företagens verksamhet eller produktion. Möjligheten för företagen att få tillgång till information och service som krävs för verksamheten kan också i hög grad påverka förutsättningar att starta och driva företag. Myndigheternas tillgänglighet och service har därför stor betydelse när det gäller att skapa goda ramvillkor för företag. Dessutom påverkar naturligtvis faktorer som omfattningen av det offentliga åtagandet, graden av statlig styrning och reglering samt hur stor del av marknaden som är öppen för konkurrens. Sådana system bör inte ge upphov till omotiverade administrativa bördor eller andra hinder för företagen, utan i stället i mesta möjliga mån utformas för att stödja och underlätta för företagen. Att främja sådana åtgärder är ytterligare ett viktigt led i regeringens arbete med att skapa goda ramvillkor för företag och företagande. Exempel på områden som har stor betydelse när det gäller ramvillkor för företag och företagande är skatter, arbetsrätt, associations- och bolagsrätt, handelsrätt, miljörätt, regler om finansiering samt ekonomisk redovisning och revision. Nedan följer ett urval av åtgärder som regeringen har vidtagit på områden som har stor betydelse för företag. Åtgärder för att skapa goda ramvillkor för företag och företagande Skattesystemets utformning har stor betydelse för incitamenten att starta och driva företag i . Genom goda skattemässiga villkor för företagande och investeringar i skapas tillväxt i hela landet, vilket tryggar sysselsättning och skapar välfärd. Regeringen har arbetat med att förbättra de skattemässiga förutsättningarna för redan existerande företag och med att underlätta tillkomsten av fler och växande företag. Förmögenhetsskatten har avskaffats och bolagsskatten, arbetsgivaravgifterna och egenav- gifterna har sänkts. Skatten har sänkts för kvalificerade ägare i fåmansföretag och för enskilda näringsidkare. Även jobbskatteavdraget har förbättrat förutsättningar för företagande. Regeringen fortsätter detta arbete och har som ambition att ytterligare förbättra företagsklimatet och villkoren för företagande, investeringar och sysselsättning i . En strategisk del av arbetet sker genom företagsskattekommittén som regeringen tillsatte /2011 med uppdrag att se över företagsbeskattningen (dir. 2011:1). Kommittén har ett brett uppdrag och slutredovisning ska ske senast . Kommitténs huvuduppdrag behandlar möjligheterna att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn och att göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och lån. I kommitténs uppdrag ingår också att ta fram förslag som breddar skattebasen för att möjliggöra en sänkning av de skatter som betalas av bolagssektorn. Förändringar ska ske på ett sätt som medför goda skattemässiga villkor för företagande. Investeringar och sysselsättning ska gynnas, så att företagens finansiella motståndskraft stärks och så att den svenska bolagsskatten behåller sin konkurrenskraft och genererar stabila skatteintäkter. Kommittén ska även se över reglerna om koncernbidrag och underprisöverlåtelser samt analysera om det bör införas en källskatt på räntebetalningar. Kommittén lämnade sitt första delbetänkande avseende skatteincitament för riskkapital (SOU 2012:3). Kommittén ska i ett andra delbetänkande, som ska lämnas senast , undersöka möjligheterna att införa skatteincitament för forskning och utveckling. Regeringen tillsatte en utredning som ska se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i särskilt utsatta områden, s.k. nystartszoner (dir. 2011:18). Ut- redningen lämnade betänkandet Nystartszoner (SOU 2012:50) . Utredningen föreslår att ett system med nystartszoner införs i genom att mindre företag som bedriver verksamhet i ett område som utgör en nystartszon, och som uppfyller vissa krav, kan erhålla en sänkning av socialavgifterna ned till en nivå på . Utredningen bedömer att ett sådant system kan bidra till att minska utanförskapet och öka sysselsättningen i områden där bl.a. sysselsättningsgraden avsevärt understiger det nationella genomsnittet. Syftet med åtgärden är både att stimulera nyföretagande och ge exi- sterande företag bättre möjligheter att växa i utsatta områden. beslutade regeringen att tillsätta en utredning för att utreda och lämna förslag på en förändrad hantering av mervärdesskatt vid import av varor i syfte att bl.a. uppnå förenklingar för företagen (dir. 2011:90). Utgångspunkten är att mervärdesskatten ska redovisas i skattedeklaration i stället för som i tulldeklaration. Uppdraget ska redovisas senast . tillsatte regeringen även en utredning i syfte att lämna förslag till hur rättssäkerheten i skatteförfarandet kan stärkas ytterligare (dir. 2012:14). Utredningen ska bl.a. analysera systemet med skattetillägg och tulltillägg, dels avseende kopplingen till skattebrott och tullbrott, dels vad gäller nivåerna för skattetillägg. Vidare ska utredningen analysera reglerna om tredjemansrevision samt reglerna om ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning i ärenden och mål om skatt m.m. Uppdraget ska redovisas senast . trädde en rad näringspolitiskt viktiga reformer på skatteområdet i kraft. Förslagen syftar till att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag samt att anställa. Bland förslagen kan nämnas; Sänkt mervärdesskatt för restaurang och catering Mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster (exkl. alkohol) sänktes från . Sänkningen innebär att samma skattesats tillämpas för såväl restaurang- och cateringtjänster, som för livsmedel. Förslaget förväntas leda till positiva effekter på sysselsättningen, den samhällsekonomiska effektiviteten och för företagen i form av minskade administrativa kostnader. För att följa upp reformen gav regeringen tre myndigheter, (), Tillväxtanalys samt , i uppdrag att analysera effekter av reformen med avseende på bl.a. sysselsättning, priser, företagande och regelförenkling. Uppföljningarna är ännu inte slutförda. KI lämnade dock en första delredovisning med avseende reformens kortsiktiga genomslag på priser. Effekterna ska ses i ett långsiktigt perspektiv. Regeringens sammantagna bedömning är att sänkningen av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster har haft positiv inverkan och förbättrat förutsättningarna att minska ungdomsarbetslösheten samt minskat de administrativa kostnaderna. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Förenklad expertskatt trädde också förenklade regler vad gäller expertskatt i kraft. Syftet är att öka förutsebarheten och förenkla tillämpningen av reglerna när det gäller anställning av utländska experter. Ändring av reglerna innebär att det införs ett tillägg till nuvarande regler som är baserat på objektiva förhållanden. Tillägget innebär att en arbetstagare alltid ska anses uppfylla villkoren om en viss kompetens, m.m., om lön och annan ersättning för arbete i överstiger två gånger prisbasbeloppet. Utvidgad avdragsrätt för utgifter för forskning och utveckling gäller även ökade möjligheter att dra av utgifter för forskning och utveckling som har eller kan antas få betydelse för den huvudsakliga näringsverksamheten eller verksamheten i övrigt. De utvidgade reglerna förväntas innebära ökade satsningar på forskning och utveckling vilket kommer såväl det enskilda företaget som näringslivet i stort till godo. Förändringar i 3:12-reglerna ändrades de s.k. 3:12-reglerna på fem punkter. En av åtgärderna innebar att nivån på schablonbeloppet i den s.k. förenklingsregeln höjs, vilket ökade det belopp som delägare kan ta ut som kapitalbeskattad inkomst. Höjningen av schablonbeloppet förväntas stimulera nyföretagande och förenkla för ägarna av de mindre fåmansföretagen. En annan av åtgärderna, en takregel för utdelning, förväntas bl.a. leda till att det blir mer attraktivt att förlägga högavkastande innovativ verksamhet i . Höjd fördelningsränta För att upprätthålla balansen i beskattningen av olika företagsformer höjdes räntesatsen vid positiv räntefördelning för de enskilda näringsidkarna . Höjningen av fördelningsräntan innebär en skattelättnad för enskilda näringsidkare och handelsbolagsdelägare. Miljölagstiftningen skapar förutsättningar och villkor för att etablera, driva och utveckla företag i ett flertal branscher samt karaktäriseras av en hög förändringstakt genom nytillkommande lagstiftning eller förändring av existerande regler. Det är därför viktigt med ett tydligt regelverk som är enkelt att tillämpa både för företag och myndigheter. I betänkandet Bättre miljö minskade utsläpp (SOU 2011:86) lämnades förslag till hur delar av och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att före- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bygga och begränsa föroreningar) ska kunna genomföras i svensk rätt. Betänkandet har remitterats tillsammans med en kompletterande promemoria med alternativa författningsförslag, i syfte att minska belastningen på myndigheter, kommuner och företag som full överensstämmelse med uppnås. Förslagen bereds nu vidare inom . ska huvuddelen av de nationella författningar som krävs för att genomföra direktivet träda i kraft. De associationsrättsliga regelverken är liksom regelverken gällande ekonomisk redovisning och revision av stor betydelse för företagen. Det är därför viktigt att regelverken är ändamålsenliga, tydliga och enkla att tillämpa. överlämnades betänkandet Snabbare betalningar (SOU 2012:11). I betänkandet lämnas förslag till hur och rådets direktiv (2011/7/EU) av om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner ska genomföras i svensk rätt. Direktivet syftar till att komma till rätta med sena betalningar vid handelstransaktioner och att främja särskilt de små och medelstora företagens konkurrenskraft. Betänkandet har remissbehandlats. Förslagen bereds nu vidare inom . Direktivet ska vara genomfört i nationell rätt . Regeringen gav i uppdrag åt en särskild utredare att se över reglerna kring tvister i samband med uppsägning och lämna förslag på hur kostnaderna för arbetsgivare vid sådana tvister ska kunna begränsas (dir. 2011:76). Syftet med de regeländringar som ska föreslås är att nyanställningar ska främjas. Uppdraget ska redovisas . Näringsfriheten möjliggör för företagarna att etablera näringsverksamhet med önskat innehåll och form samt att snabbt möta förändringar i marknadsförutsättningar och införa effektivitetsfrämjande produktions- och distributionsformer. Inskränkningar har varit mycket sparsamma och haft särskilda bevekelsegrunder. Lagen (1986:436) om näringsförbud syftar till att hindra oseriösa näringsidkare från att fortsätta att bedriva verksamhet och bidrar till att skapa en mer rättvis spelplan för de seriösa företag som bedriver verksamhet på marknaden. Antalet näringsförbud har ökat kraftigt . Det är viktigt att regelverket gäller lika oavsett företagsform, att lagen är an- passad till nuvarande förhållanden och att det finns förutsättningar för tillsynen att vara effektiv. tillsatte regeringen därför en utredning om översyn av vissa frågor i anslutning till lagen om näringsförbud, med uppdrag att se över vissa frågor i anslutning till lagen om näringsförbud och tillsynen av denna (dir. 2011:120). Syftet med översynen är att stärka och modernisera vissa delar av lagstiftningen. Utredningen ska även utreda hur effektiviteten vid tillsynen enligt lagen kan förbättras. Konkurrens ett viktigt medel Konkurrens är ett viktigt medel för tillväxt och ökad sysselsättning. Öppna och väl fungerande marknader skapar förutsättningar för fler och växande företag där kreativitet, nytänkande och kommersialisering av nya affärsmöjligheter stimuleras. Konkurrens är en av flera viktiga förutsättningar för skapandet av ett innovativt företagsklimat. Genom ökad konkurrens ökar effektiviteten, produktiviteten och konkurrenskraften hos företagen. En effektiv konkurrens kommer konsumenterna till del genom ökade valmöjligheter, högre kvalitet på produkter och lägre priser. Samhällsekonomiska effekter uppnås när fler innovativa företag i konkurrens utvecklar nya produkter och tjänster vilket stimulerar ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Moderna och tydliga regelverk är en av flera viktiga förutsättningar för att undanröja hinder för en effektiv konkurrens och för väl fungerande marknader. Konkurrenslagstiftningen är av central betydelse för att uppnå detta. För att avhålla företag från att begå överträdelser av konkurrensreglerna måste förfarandereglerna vara utformade så att såväl myndighetens förfarande som domstolsprocesserna kan bedrivas snabbt, effektivt och rättssäkert. Konkurrensreglerna måste också innehålla tillräckliga sanktionsmöjligheter. En stor del av konkurrenslagstiftningen utgör en anpassning till motsvarande regler inom EU- rätten. Det är eftersträvansvärt att det råder rättslikhet i materiellt hänseende mellan nationella och EU-rättsliga konkurrensregler. Det underlättar och minskar kostnaderna när företagen ska etablera sig eller konkurrera på olika geografiska marknader. I vissa fall kan det vara aktuellt att införa särskilda sektorsspecifika regleringar för att komma till rätta med särskilda problem på en marknad och öka möjligheterna till marknadstillträde. Så har skett exempelvis inom området för elektronisk kommunikation. Även andra regler kan behöva anpassas för att inte skapa inträdeshinder för nya aktörer som vill etablera sig på en marknad. Det gäller särskilt på marknader som öppnas för konkurrens. En effektiv tillsyn är en förutsättning för konkurrensreglernas genomslag. är tillsynsmyndighet inom konkurrens- och upphandlingsområdet. Av stor betydelse för konkurrens och väl fungerande marknader är även sektorsmyndigheternas tillsyn över efterlevnaden av sektorsregleringar. inriktar främst sina resurser på lagtillämpning. Kartellbekämpning och att ingripa mot privata och offentliga aktörer som missbrukar sin dominerande ställning på marknaden är fortsatt prioriterat, liksom att tillämpa reglerna i konkurrenslagen (2008:579) om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. har särskilda insatser gjorts inom sektorerna bygg, livsmedel, elektronisk kommunikation, transporter och energi.