prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — Många av projekten sträcker sig och det är fortfarande svårt att prognostisera den framtida volymutvecklingen inom satsningen. Regeringen kommer att noga följa den fortsatta utvecklingen. Kulturfastigheterna är en betydelsefull del av kulturarvet. Regeringen arbetar fortsatt med att säkerställa en långsiktig och hållbar vård och förvaltning av de fastigheter som bl.a. inrymmer museer. gav 2009 regeringen till känna att vidta vissa åtgärder som rör kulturinstitutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:144). Bakgrunden är att det finns ett flertal problem kring tillämpningen av nuvarande kostnadshyresmodell. överlämnade Utredningen om en översyn av statens fastighetsförvaltning betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) till regeringen. Med anledning av bl.a. tillkännagivande samt med utgångspunkt i förslaget i nämnda betänkande har regeringen i regleringsbrevet gett i uppdrag att förbereda för arbetet med att omförhandla hyresavtalen för de kulturinstitutioner som har kostnadshyra i syfte att förändra principerna för hyressättningen. De kulturinstitutioner det handlar om är Operan, , , och . Regeringen avser att återkomma till med utfallet av omförhandlingarna. Med utgångspunkt i utredningens förslag har regeringen vidare tillsatt en utredning för att kartlägga vilka kulturhistoriskt värdefulla fastigheter och byggnader som fortsatt bör ägas av staten (dir. 2012:7). Uppdraget ska redovisas till regeringen . Förberedelserna för en renovering och ombyggnad av huvudbyggnad i går vidare. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra ett projekteringsarbete inför renovering och ombyggnad av museet. I och med detta beslut har processen att göra fastigheten till en fullt modern och miljöklassad museibyggnad anpassad för framtidens museiverksamhet påbörjats. Det nya museet beräknas stå klart /2017. Regeringen beräknar att tillförs för kostnader i samband med renovering av Musik- och . Det finns ett allmänt renoverings- och ombyggnadsbehov av museibyggnaden eftersom den senaste renoveringen skedde . Därutöver finns ökade krav på tillgänglighet för besökare med funktionsnedsättning och behov av ökade utställningsytor. ingår samlingarna vid och i myndighetens samlingar. Med anledning av det utökade uppdraget finns det behov av att renovera och bygga om utställningslokalerna i Musik- och . beräknas tillföras för fortsatt drift av Flygvapenmuseum. Flygvapenmuseum i har byggts ut för att kunna visa den som sköts ned av sovjetiskt jaktflyg 1952. Utbyggnaden har skett successivt och regeringen har tillfört i nivå för utställningen om . tillfördes ytterligare i nivå. Myndigheten har också fått en tillfällig förstärkning genom att för ombyggnaden och utställningen om det överförts från utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Besöksutvecklingen vid de statliga museerna gav 2011 regeringen till känna att följa upp utvecklingen av museibesöken vid de statliga museerna och analysera besöksmönstren så att dessa kan ställas mot de kulturpolitiska målen (bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74). anledning av detta avser regeringen att ge Myndigheten för kulturanalys ett uppdrag att följa upp utvecklingen av museibesöken. Regeringen beräknar att bidraget till höjs med 2013, varav engångsvis. har fått ett extra tillskott om för att kunna starta arbetet med att utvecklas till en attraktiv besöksplats. har påbörjat en förändringsprocess som syftar till att öka besökssiffrorna och vidareutveckla musei- och programverksamheten. Galleriet har en outnyttjad potential som behöver tillvaratas för att säkra museets framtida överlevnad. En större verksamhet på galleriet kan även locka extern finansiering, vilket också är ett av galleriets syften med förändringsarbetet. Regeringen beräknar att bidraget till höjs med för planerat underhåll. har en långsiktig plan för att underhålla och rusta upp sina kulturhistoriska byggnader. Det rör sig t.ex. om ett nytt klimat- och värmesystem på samt en upprustning av Zorns gammelgård. Regeringen beräknar att bidraget till höjs med för att ge verksamheten en stabilare grund. är en viktig aktör både i den svenska museivärlden och internationellt. Museet har små resurser, men tack vare olika samarbeten har museet haft framgångar med utställningar som även visats i flera städer i . Regeringen beräknar att bidraget till höjs med för att fortsatt kunna bedriva kvalitativ verksamhet. har en bred och mångsidig verksamhet som omfattar dansrelaterad konst i vid mening. I samband med museets flytt till nya lokaler kommer ökade kostnader att uppstå för hyra och anpassning av lokalerna. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 För att ge goda och stabila förutsättningar för att göra de bedömningar och prioriteringar som är nödvändiga för att de kyrkliga kulturminnena långsiktigt ska kunna bevaras, användas och utvecklas, aviserade regeringen i budgetpropositionen sin avsikt att den årliga kyrkoantikvariska ersättningen ska uppgå till . Regeringen har inlett ett arbete med berörda parter för att ta fram ett underlag inför den s.k. kontrollstationen 2014 som bl.a. syftar till att ge en samlad bild av ersättningens effekter. Kulturmiljöarbete i en ny tid Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av lagstiftning och nationella mål på kulturmiljöområdet. Utredningen, som tagit namnet , överlämnade betänkandet Kulturmiljöarbete i en ny tid (SOU 2012:37). I utredningens uppdrag har bl.a. ingått att lämna förslag till förändringar av lagstiftningen inom kulturmiljöområdet som syftar till att öka möjligheterna att leva i, bruka och utveckla kulturskyddade fastigheter och miljöer. I betänkandet lämnar utredaren förslag till nya mål för kulturmiljöarbetet. Utredaren föreslår också bl.a. att regleringen av fornlämningar enligt lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. ska bli tydligare. En promemoria har tagits fram med förslag till vissa ändringar i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. som syftar till att öka konkurrensen på det uppdragsarkeologiska området (Ds 2011:6). Promemorian har remissbehandlats. Regeringen har tagit intryck av de synpunkter som remissinstanserna lämnat och kommer inte att gå vidare med det förslag som presenterades i promemorian. Frågan om den framtida uppdragsarkeologin bereds dock vidare inom . Uppföljning och utvärdering av Forum för levande historia I budgetpropositionen redovisade regeringen sin avsikt att göra en uppföljning och utvärdering av Forum för levande historia. Bakgrunden var att det inte gjorts någon samlad uppföljning och utvärdering av verksamheten 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och dess förutsättningar sedan tillkomsten av myndigheten . Ett sådant arbete har genomförts (dnr Ku2012/1371). Forum för levande historia har en grundläggande uppgift att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångpunkt i Förintelsen. omfattar uppgiften även kommunismens brott mot mänskligheten. har regeringen gett myndigheten nya uppdrag med särskilt fokus på insatser som motverkar och förebygger intolerans och på åtgärder för att främja utsatta gruppers möjligheter att ta tillvara sina rättigheter. Vidare har regeringen gett Forum för levande historia i uppdrag att arbeta med att stärka demokratins grundläggande värderingar, särskilt bland unga. I den genomförda uppföljningen och utvärderingen har i huvudsak frågor om myndighetens resurser, organisation och verksamhet behandlats. Det gäller bl.a. hur den inre organisationen i myndigheten har utvecklats, förhållandet mellan fasta och rörliga kostnader i myndighetens budget, hur administrationen har utvecklats och hur myndigheten har arbetat med sin kompetensförsörjning. Forum för levande historia bedöms, enligt uppföljningen, ha en väl avvägd organisation utifrån det uppdrag som myndigheten har. Myndighetens höga andel rörliga kostnader i budgeten, , är central för det projektinriktade arbetssätt som präglar verksamheten och skapar goda förutsättningar för att anpassa verksamheten till förändringar i omvärlden. Även dimensioneringen av myndighetens administration bedöms vara jämförelsevis väl avvägd och myndigheten har goda förutsättningar för att vid behov kunna tillföra kompetens till verksamheten. Myndighetens verksamhet har 20042011 präglats av stabilitet. Uppföljningen visar att myndigheten tidigt etablerade ett arbetssätt och en inriktning på verksamheten som därefter i huvudsak har upprätthållits. Ett historiskt perspektiv, som betonar sambandet mellan dåtid och nutid, har varit styrande och har genomsyrat verksamheten. Utvecklingen inom myndighetens verksamhet bedöms, enligt uppföljningen, ligga i linje både med de förväntningar som angavs i de förarbeten som föregick bildandet av Forum för levande historia och med de riktlinjer som regeringen senare utfärdat. Utifrån den genomförda uppföljningen och utvärderingen gör regeringen den samlade bedömningen att verksamheten vid Forum för levande historia väl uppfyller intentionerna med myndigheten. Regeringen beräknar att anslaget till Myndigheten för kulturanalys förstärks med 2013, varav engångsvis, bl.a. för att myndigheten fr.o.m. har getts ansvaret för den officiella statistiken inom kulturområdet. I den kulturpolitiska propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) gjorde regeringen bedömningen att en ny myndighet med uppgift att analysera, utvärdera och följa upp kulturpolitiska insatser skulle bildas. Myndigheten för kulturanalys inledde sin verksamhet . undertecknade och en principöverenskommelse om att verka för ett Center på av staden ägd mark på . Detta center är avsett att inrymma och lokaler för symposier, seminarier m.m. En ny byggnad skulle medföra bättre förutsättningar för att utveckla museiverksamheten till en nationell och internationell mötesplats där vetenskap, humanism, litteratur och fred i anda står i centrum. Centret kan förväntas få en betydande roll för forskning och utbildning och bli en central funktion för kultur och vetenskap. Regeringen ser positivt på att ett Center byggs i och avser att bidra till driften av verksamheten när den beräknas inledas 2018. kalkyleras det statliga bidraget uppgå till . Förbättrade villkor för den nyskapande kulturen Kultursamverkansmodellen är införd i 16 av 21 län. avser ytterligare fyra län att ingå i modellen. Möjligheterna för regionala prioriteringar och variationer inom kulturområdet har därmed fått genomslag i större delen av landet. Kulturplaner har tagits fram i samverkan med länets kommuner och i dialog med det civila samhället och de professionella kulturskaparna. De regionala prioriteringarna kommer till uttryck dels i dessa planer, dels genom att landstingen får ökat ansvar att fördela de statliga medlen. Staten har ett fortsatt övergripande strategiskt ansvar för den nationella kulturpolitiken och för att fördela statliga medel länsvis utifrån kulturplanernas innehåll och inriktning. ansvarar för att göra nationella uppföljningar av hur de statliga medlen används medan landstingen ansvarar för uppföljningen i respektive län. Myndigheten för kulturanalys har enligt sin instruktion i uppgift att löpande utvärdera kultursamverkansmodellen och analysera dess långsiktiga effekter. I rapporten första utvärdering (2012:1) konstaterar myndigheten ett ökat intresse för och större kunskap om kulturpolitik hos politiker på regional och lokal nivå. Modellen har därmed bidragit till att sätta kulturen på den politiska agendan och till att de olika aktörerna upplever att deras intressen synliggörs. Vidare framhålls bl.a. behov av att utveckla former för dialogprocessen och rollfördelning. Regeringen bedömer att uppföljningen av och kunskapsutvecklingen om modellen är en prioriterad uppgift för både och för landstingen i respektive län, i syfte att belysa hur modellen bidrar till att uppfylla de nationella kulturpolitiska målen. Det är viktigt att även utvecklingsbidragen följs upp. Vidare bedömer regeringen att formerna för samverkan med det civila samhället och de professionella kulturskaparna bör tydliggöras på både nationell och regional nivå. Stödet till regional kulturverksamhet har förstärkts med totalt 20122014 för att utveckla och förnya kulturområdet. Samverkansuppdrag för att tillgängliggöra kulturverksamhetens innehåll för personer med funktionsnedsättning Regeringen beräknar att tillförs i syfte att kartlägga hur digital teknik kan användas för att göra kultur mer tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Satsningen bidrar till att uppfylla regeringens mål i den nationella strategin för funktionshinderspolitiken 20112016. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och har som sektorsansvariga myndigheter inom kulturområdet i uppdrag att stödja, samordna och driva på utvecklingen så att personer med funktionsnedsättning kan vara fullt delaktiga i kulturlivet. Möjligheterna för personer med t.ex. nedsatt syn eller hörsel att få ett utbyte av en föreställning eller utställning på ett museum, beror på vilka medel som används för att presentera föreställningen eller utställningen. Detsamma gäller för personer med kognitiv funktionsnedsättning. Tillgänglighet kräver således att teknik och i vissa fall pedagogik fungerar med aktuella konstnärliga uttryckssätt. Det finns teknik och utrustning som ger ökade möjligheter att ta del av kultur och litteratur och utvecklingen går snabbt framåt. Exempel på detta var Post- och () innovationstävling om hur telefonapplikationer skulle kunna användas inom kultur- och fritidsområdet. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samverkan med , Handisam, PTS och andra berörda aktörer kartlägga hur tekniska lösningar kan användas för att tillgängliggöra kultur för personer med funktionsnedsättning. I uppdraget ingår också att, med utgångspunkt från goda exempel, beskriva hur arbetet kan utvecklas . Kulturbryggan är en kommitté som bedriver försöksverksamhet i form av bidragsgivning till nyskapande kulturprojekt (dir. 2010:77). har Kulturbryggan fördelat . Kommittén har lämnat ett delbetänkande (SOU 2012:16) om en långsiktig verksamhetsform. Delbetänkandet har remitterats. Regeringen har genom tilläggsdirektiv beslutat att kommittén Kulturbryggans verksamhet förlängs (dir. 2012:71). Kulturbryggans bidragsgivning fortsätter därmed . Regeringen avser att återkomma i frågan om hur och i vilken form Kulturbryggans verksamhet bör drivas vidare. Kulturen i biståndet inklusive stöd till fristadsförfattare Regeringen avser att bidra till att få till stånd synergier mellan kulturpolitiken och biståndspolitiken. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2012 tydliggjordes att kulturen kan bidra till demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter och därmed till fattigdomsbekämpning i bred bemärkelse. Inom insatser för frihet och demokratisering prioriteras bl.a. demokratiseringsaktörer, som t.ex. fristadsförfattare. Ett fritt kulturliv, kulturell mångfald och rätt till kulturella uttryck är mål i sig men också medel för att kunna uppnå andra mål, inte minst inom biståndspolitiken. Kulturskapande grupperingar kan bidra till att tänja utrymmet för åsiktsutbyte, påverka demokratiseringsprocesser och bidra till ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. De kan också bidra till att öka den allmänna kunskapsnivån, inte minst i auktoritära stater och stagnerade demokratier. Regeringen höjer därför ambitionerna på kulturområdet inom svenskt utvecklingssamarbete. Kulturens och mångfaldens potential och betydelse för yttrandefrihet och demokratisering ska lyftas fram. Kulturella och kreativa näringar De kulturella och kreativa näringarnas betydelse för innovation och tillväxt bekräftas regionalt, nationellt och på EU-nivå. Regeringen har genomfört olika insatser inom ramen för en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Resultat och effekter från detta arbete bör närmare utvärderas och tas tillvara 2013 för att långsiktigt skapa största möjliga nytta och lärande för såväl de kreativa näringarna som för de näringsfrämjande och kulturfrämjande myndigheterna. En central fråga i sammanhanget handlar om behovet av kunskap och statistik på en aggregerad nivå kring de företag som bedriver verksamhet inom kulturella och kreativa sektorer. För att utveckla kunskapsinhämtning bör nationella statistiska beräkningar av kulturnäringarna i etableras. Regeringen avser att fortsätta arbetet för att främja och utveckla de kulturella näringarna. Främjande av svenskt mode samt att stärka ung svensk design internationellt Regeringen avser att ge Föreningen ett förlängt uppdrag att synliggöra svenskt mode såväl nationellt som internationellt. Föreningen ska även i ökad grad verka för att främja ung svensk design i utlandet och säkerställa deltagande för unga svenska designer på internationella arenor. För detta uppdrag beräknar regeringen att tillföra Svensk Form i särskilda medel. tilldelades Svensk Form för att driva modefrågor såväl nationellt som internationellt, liksom att i ökad grad verka för att främja ung svensk design i utlandet och säkerställa deltagande för unga svenska designers på internationella arenor. Svensk form har också tilldelats för samma ändamål via anslag från . Översyn av form- och designområdet I budgetpropositionen angavs att en översyn av form- och designområdet inletts (prop. 2011/12:1 utg.omr. 17 avsnitt 3.2.2). Översynen har bland annat innefattat att analysera hur form- och designfrågorna generellt kan uppmärksammas och tillgängliggöras i högre grad. Som ett led i detta har ingått att överväga om det finns nya former för samverkan och samordning av befintliga verksamheter inom form- och designområdet för att stärka effekterna av de statliga insatserna. Översynen är nu klar och underlag har inhämtats genom ett drygt fyrtiotal intervjuer med centrala företrädare för design-, form- och arkitekturverksamheter såväl i som i vissa andra länder (dnr Ku2012/1387). Frågor om design, form och arkitektur skär genom flera samhällsområden och näringsbranscher och är därför svåra att avgränsa. Staten gör redan flera olika satsningar för att främja utvecklingen och förståelsen av design med olika utgångspunkter och gentemot skilda målgrupper. har i uppgift att främja och förmedla kunskap om arkitekturens, formens och designens roll i samhället samt, , att fungera som mötesplats för form och design. För dessa uppdrag har anslag tillförts ca . Översynen visar en tydlig bild av att museet inte har uppnått förväntade resultat inom design- och formområdet. Bedömningen är att detta bland annat beror på att vidgade uppdrag varit otydligt formulerat, men även på vissa interna brister inom institutionen. kan det konstateras att verksamheten har utvecklats i en positiv riktning . Med stöd av den genomförda översynen har regeringen för avsikt att förtydliga Arkitektur- museets uppgift att vara mötesplats för såväl arkitektur som för design och form. Analysen visar på en tydlig efterfrågan och ett stort behov av en kraftfull statlig arena för att belysa vikten av design, form och arkitektur i människors liv och i ett framtida hållbart samhälle. För att ytterligare förtydliga det bredare område som myndigheten numera svarar för, avser regeringen att i samband med en instruktionsförändring ändra namnet på myndigheten. Ett starkt skäl för att bevara uppdraget hos är den nära kopplingen mellan arkitektur och design. Det är områden som i olika grad berör formgivningsprocesser avseende den miljö och de föremål som ingår i människors vardagliga liv. Mot bakgrund av sakområdets stora bredd är samarbetet med andra aktörer inom form- och designområdet centralt. Andra aktörer bör i högre grad inbjudas för aktiviteter som överensstämmer med politikens målsättningar. För utställningar bör det finnas en stor frihet och bredd utan en låsning till egna samlingar. Samlingar relaterade till form- och designområden finns på så gott som samtliga kulturinstitutioner, såväl centrala som regionala och lokala. Det finns därför inget behov av att myndigheten har en egen samling inom designområdet dock är det betydelsefullt med god kännedom om övriga institutioners samlingar och att rörlighet och utlån mellan kulturinstitutioner främjas. En omfattande verksamhet inom form- och designområdet pågår runt om i landet genom regionala och lokala aktörer, vilket är av stor betydelse för de statliga målsättningarna. Det bör mot denna bakgrund vara en prioriterad uppgift för att bedriva samarbete och utbyte med dessa, både kring utställningar och annan verksamhet. Riksutställningar har ett förändrat uppdrag med fokus på att såväl stödja utställningsaktörer i som att främja kunskapsutveckling, forskning, utveckling och omvärldsbevakning inom utställningssektorn. Regeringen avser att ge Riksutställningar ett fördjupat uppdrag för att bidra till utvecklingen av en stark och angelägen nationell arena för arkitektur, form och design. I takt med att kultursamverkansmodellen införs får () nya 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 förutsättningar för sin verksamhet. Fördelningen av statliga medel till länshemslöjdskonsulenter kommer huvudsakligen att ske inom ramen för modellen. I enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen har därför en översyn genomförts av det framtida behovet av nationell samordning på hemslöjdsområdet samt av NFH:s verksamhet (Ds 2012:8). Promemorian har remitterats och förslagen bereds inom . , som regeringen tillsatte 2011, ska analysera litteraturens ställning i skolan, läsfrämjande insatser, de litterära upphovsmännens villkor, bokmarknaden, tidskriftsmarknaden och det internationella utbytet på litteraturområdet (dir. 2011:24). Uppdraget ska redovisas . Kommittén ska lämna förslag på hur litteraturens ställning kan stärkas samt bl.a. bedöma och föreslå vilka statliga insatser som bör göras för att möta de utmaningar som teknikutvecklingen för med sig. En målsättning ska vara att insatserna leder till ett ökat läsande och ett rikt utbud av kvalitetslitteratur. I enlighet med förslag i utredningens delrapport har regeringen avsatt 2014 för försöksverksamhet med att stärka bokens ställning och mångfald på bokmarknaden. En promemoria med ett förslag till ny bibliotekslag har utarbetats (Ds 2012:13). Förslaget innebär bl.a. att alla ska ha tillgång till biblioteksservice och att all utlåning av litteratur ska vara fri från avgifter. Dessutom föreslås att lagen görs teknikneutral så att den omfattar litteratur oavsett i vilket medium litteraturen publiceras. Vidare föreslås att särskilt prioriterade grupper lyfts fram tydligare än i nu gällande lag. Promemorian har remitterats och regeringen avser att återkomma till med förslag till en ny bibliotekslag. finns en överenskommelse mellan regeringen och , Föreningen samt om rätt till förhandlingar om biblioteksersättningens grund- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Förhandlingar förs mellan parterna. och de litterära upphovsmännen har enats om en tvåårig överenskommelse där biblioteksersättningens grundbelopp höjs med 2012 till och med ytterligare till 2013. uppgår den totala biblioteksersättningen till och beräknas den totala ersättningen uppgå till . Medelsberäkningen utgår från den senast fastställda biblioteksstatistiken respektive 2010. Den ovan nämnda pågående (dir. 2011:24) har bl.a. i uppdrag att överväga om förhandlingsordningen är tidsenlig eller om den kan ersättas med ett annat förfarande som ger de berörda grupperna insyn i för dem viktiga processer. Statens insatser för lättläst Regeringen har för avsikt att tillsätta en särskild utredare som ska se över statens stöd till lättläst nyhetsinformation och litteratur. för lättläst nyhetsinformation och litteratur, bildades har medieområdet utvecklats i snabb takt och kretsen av målgrupper för lättläst nyhetsinformation och litteratur har utvidgats. Nytt namn för Talboks- och Regeringen gör bedömningen att Talboks- och ska byta namn till Myndigheten för tillgängliga medier. Det nya namnet speglar bättre den verksamhet myndigheten bedriver och tydliggör att det är en statlig myndighet.