prop · H0031d22 · 2012-09-21 00:00:00 — I ett delbetänkande (Förmån eller fälla nyanländas uttag av föräldrapenning, SOU 2012:9) fördjupas kartläggningen av uttaget av föräldrapenning bland nyanlända föräldrar som är flyktingar eller anhöriginvandrare från länder utanför EU och och som fick uppehållstillstånd . I denna grupp var det sammanlagt 3 450 kvinnor och 3 301 män som hade barn med sig till och därmed fick rätt till föräldrapenning, totalt om barnet är fött eller . äldragruppen delas i den fortsatta analysen upp i två grupper, dels de som inte fick fler barn och dels den grupp som föder fler barn . Den första gruppen utgjordes av totalt 2 100 kvinnor där uttaget av föräldrapenning begränsar sig till de barn som föddes utanför . Av dessa kvinnor var det som tog ut föräldrapenning året efter invandringstillfället och det genomsnittliga uttaget var . Var tredje kvinna tog ut med föräldrapenning. Det var dock ovanligt att ta ut ett stort antal dagar i rad. Bland dessa kvinnor var det också som inte tog ut någon dag alls med föräldrapenning . De män som kom med barn till och inte fick fler barn tog ut ett i genomsnitt betydligt lägre antal dagar än vad kvinnorna gjorde, och av fäderna tog inte ut en enda dag med föräldrapenning i . Av de kvinnor som kom till med barn var det (1 320 kvinnor) som även födde fler barn . För denna grupp är uttaget av föräldrapenning längre och mer intensivt, som en följd av att de får rätt till föräldrapenning även för det barn som fötts i . Även jämfört med kvinnor som inte invandrat och som får fler barn är uttaget mer intensivt. Drygt hälften av kvinnorna tog ut minst med föräldrapenning och var fjärde kvinna tar ut med föräldrapenning under både 2007 och 2008. i denna grupp tog inte ut någon dag alls. Ett högt uttag av föräldrapenning i rad kan därmed hänföras främst till de nyanlända mammor som får ytterligare barn i . Ersättningen från föräldrapenningen utgörs till stor del av ersättning på grundnivå för nyanlända kvinnor. kartläggningar från och visar att en majoritet, , av de gravida kvinnorna har sjukpenning, graviditetspenning eller föräldrapenning i slutet av graviditeten. använde 21 815 kvinnor graviditetspenning, vilket är en minskning med jämfört med 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Föregående år beviljades av alla gravida kvinnor graviditetspenning, motsvarande andel var . Medelantalet utbetalda dagar per kvinna var . Regionala skillnader i utbetalning av sjukpenning avseende gravida kvinnor har tidigare konstaterats. Frågan om sjukdomsbegreppet i relation till graviditet har också varit föremål för diskussion. kom en dom i där rätten ansåg att gjort antagligt att kvinnorna blivit utsatta för diskriminering på grund av kön när de nekats sjukpenning. meddelade att prövningstillstånd inte ges och förlikning skedde mellan och . framförde i ett tillkännagivande (2010/11:SfU1) att regeringen bör göra en översyn av regelverket och tillämpningen när det gäller de olika socialförsäkringsförmåner som kan komma i fråga vid graviditet samt överväga om det behövs förändringar eller förtydliganden i socialförsäkringsbalken. Med anledning av detta gavs ett uppdrag till Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) i regleringsbrevet att granska tillämpningen av lagstiftningen för sjukpenning och graviditetspenning avseende kvinnor med graviditetsrelaterade besvär. ISF beskriver i sitt svar på uppdraget (Graviditetspenning och sjukpenning vid graviditet, Rapport 2011:16) att det finns flera problem med tillämpning av regelverket om graviditetspenning. ISF anser att fler kvinnor bör kunna beviljas graviditetspenning för fysiskt ansträngande arbete. ISF anser vidare att i allt för liten utsträckning gör en individuell prövning och att hänsyn inte tas till medicinsk utveckling eller förändringar avseende arbetsförhållanden inom yrkesgrupper eller på arbetsmarknaden i stort. Avseende sjukpenning bedöms tillämpningen hålla god kvalitet, men de regionala skillnader som tidigare observerats kvarstår avseende hur stor andel av de gravida kvinnorna som uppbär sjukpenning i slutet av graviditeten. ISF redovisar ett 15-tal rekommendationer om förbättringar. Några av rekommendationerna gäller förutsättningar för arbetet inbegripande utbildning av handläggare, att utreda i vilken utsträckning den rättslägesanalys som används är tillämplig samt att följa utvecklingen inom det medicinska området. uppmanas också att bättre utreda den försäkrades uppgifter om arbetet, i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 större utsträckning utreda omplacering, förtydliga begreppet särskilda besvär samt förbättra beslutsmotiveringarna och följa upp dessa systematiskt. anför i sitt svar på ISF:s rapport att de inte delar ISF:s bedömning, exempelvis avseende möjligheterna att följa utvecklingen inom det medicinska området, då lagstiftningen inte har ändrats. ISF:s rapport samt svar bereds inom . Båda myndigheterna har anfört att nuvarande system för graviditetspenning inte omfattar egenföretagare med risker i arbetsmiljön, se vidare politikens inriktning. För underhållsstödet finns ett verksamhetsmål om att ska verka för att särlevande föräldrar i större utsträckning på egen hand reglerar underhållet för barnet. ska redovisa genomförda insatser och vilken effekt dessa har haft. ska även redovisa i vilken utsträckning särlevande föräldrar reglerar underhållet på egen hand, och i det sammanhang ska beakta ökningen av det växelvisa boendet. Andelen barn vars föräldrar reglerar underhållet direkt mellan sig har ökat . löste enligt föräldrarna underhållet på egen hand, utanför underhållsstödssystemet, för av alla barn med särlevande föräldrar. Häri ingår även barn som bor växelvis hos båda sina föräldrar och där underhåll regleras genom att respektive förälder ansvarar för de kostnader som uppstår när föräldern har barnet hos sig. har dock ökningen av de som reglerar underhållet på egen hand stagnerat. arbete med att uppmuntra föräldrar som har ekonomiska förutsättningar att återbetala hela det lämnade underhållsstödet på , att själva sköta underhållet bidrar till att en del väljer att reglera underhållet utanför underhållsstödet. Att föräldrar inte använder sig av underhållsstödssystemet innebär dock inte alltid att ett underhåll faktiskt regleras. studier (Socialförsäkringsrapport 2011:5) visar att det förekommer att underhåll inte lämnas alls för en del barn. Ökningen av föräldrar som reglerar underhåll till barn på egen hand kan sannolikt också förklaras av att en allt större andel barn till särlevande föräldrar bor växelvis. Flera undersökningar visar att barns växelvisa boende har ökat kraftigt. Av undersökningar redovisade av Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad (SOU 2011:51) framgår att av alla barn med särlevande föräldrar bor växelvis, och studie om särlevande föräldrar visar att av barn, vars föräldrar separerat 2007 eller senare, är det som bor växelvis. Trenden med en ökning av växelvis boende kommer därmed sannolikt att fortsätta. Med målsättningen om en ökad direktreglering som grund arbetar med att informera särlevande föräldrar om att barnets underhåll i första hand kan bestämmas genom ett civilrättsligt avtal om underhållsbidrag, eller att underhållsstödet i stället kan bestå av ett utfyllnadsbidrag som fyller upp till det maximala beloppet om . Undersökningar gjorda av både Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad och visar att många särlevande föräldrar upplever det som komplicerat att själva beräkna och avtala om underhållsbidrag. Det är därför inte orimligt att anta att många av dessa föräldrar av okunskap eller bekvämlighet väljer att reglera underhållet via och underhållsstödet. Av granskning av underhållsstödet (RiR 2010:22) framgår att av de föräldrar som reglerar underhållet via underhållsstödet har ekonomiska förutsättningar att reglera underhållet utan att staten först förskotterar det. Enligt studie fungerar underhållsstödets maximala belopp om som en norm för många föräldrar. Det kan medföra att barn går miste om högre underhåll som de annars skulle kunna ha rätt till om i stället ett underhållsbidrag lämnades. För att hjälpa särlevande föräldrar att själva reglera underhållet finns på webbplats information om hur särlevande föräldrar kan träffa avtal om underhållsbidrag till sina barn. Där finns också blanketter för avtal och ett beräkningsinstrument som föräldrarna kan använda för beräkning av underhållsbidragets storlek. Enligt undersökningar gjorda av nämnda utredning efterfrågar dock särlevande föräldrar mer och bättre stöd i att beräkna kostnader för barn och komma överens om underhållsbidrag, se vidare politiken inriktning. Diagram 3.6 Alla barn med i underhållsstöd (US), antal och andel barn som beräknas få mer i underhållsbidrag (UB) än underhållsstöd, fördelat på boförälderns inkomstklass efter decil Antal med fullt US Antal som ev. skulle få ett högre underhåll med UB Källa: Fortsatt föräldrar - om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51). Procentuella värden ovanför staplarna anger andelen som skulle kunna få ett högre UB än US. Snittvärdet för samtliga inkomstklasser är . Att fler föräldrar reglerar underhållet själva innebär att antal ärenden inom underhållsstödssystemet avseende fullt underhållsstöd minskar. Förutom minskade kostnader för underhållsstödet och dess administration kan det även finnas ekonomiska fördelar för barn om föräldrarna löser underhållet direkt mellan varandra. Enligt beräkningar gjorda av Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad, skulle av de barn som finns inom underhållsstödet få mer i underhållsbidrag än underhållsstöd, se diagram 3.6. Bland barn i de tre lägsta inkomstgrupperna skulle så många som få mer i underhållsbidrag. I den lägsta inkomstgruppen skulle barnen i genomsnitt få mer än mer . Orsaken till dessa skillnader mellan de två olika sätten att reglera underhåll beror på att underhållsbidraget, till skillnad från underhållsstödet, beräknas på båda föräldrarnas ekonomiska överskott, aktuell inkomst och barnets faktiska behov beroende på hur gammalt barnet är. Regeringen införde en möjlighet för kommuner att betala ut ett vårdnadsbidrag som ger föräldrar ökade möjligheter att vara 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 hemma och vårda sina barn då barnet är mellan ett och . Vårdnadsbidraget är en valfrihetsreform som ger föräldrarna möjlighet att få en mjukare övergång mellan föräldraledighet och förvärvsarbete. På så sätt skapas valmöjligheter mellan tid med föräldrapenning, vårdnadsbidrag samt förskola eller annan pedagogisk omsorg. Vårdnadsbidrag kan också kombineras med förvärvsarbete om omsorgen om barnet ordnas på annat sätt. Vårdnadsbidraget är ett alternativ till den offentligt finansierade förskolan och annan pedagogisk verksamhet. SCB har på uppdrag av regeringen samlat in statistik avseende nyttjandet av vårdnadsbidrag (SCB, Slutredovisning; Nyttjande av kommunalt vårdnadsbidrag 2011, S2011/6352/FST). har det totalt lämnats vårdnadsbidrag för cirka 8 500 barn. Detta motsvarar av barnen i aktuell ålder i de sammanlagt 108 kommuner som har infört bidraget. I riket motsvarar det . Skillnaderna är dock relativt stora mellan kommunerna. Det är vanligast att det är kvinnor som står på ansökan om vårdnadsbidrag (i av fallen). Kommunerna tillämpar dock vitt skilda ansökningsförfaranden med olika krav om en eller två föräldrar som sökande, och det finns ingen kunskap om att den som söker bidraget är den som vårdar barnet. Föräldrar med utländsk bakgrund är något överrepresenterade i andelen beviljade vårdnadsbidrag. hade av de sökande utländsk bakgrund. Motsvarande andel bland befolkningen med utländsk bakgrund som har barn i åldrarna är . Vårdnadsbidrag beviljades för . När avslag på ansökan om vårdnadsbidrag gjordes, vilket skedde i av fallen, var den främsta orsaken (av fallen) att den andra vårdnadshavaren eller maken/sambon i hushållet uppbar annan ersättning som diskvalificerar rätt till vårdnadsbidrag. Den vanligaste ersättningen var föräldrapenning för barnet eller dess syskon. ska i vissa fall, med hänsyn till EU-regler (Rådets förordning nr 883/04 om samordning av de sociala trygghetssystemen i EU), betala ut ett tilläggsbelopp avseende EU-familjeförmåner 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 från anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag (se mer nedan under avsnitt 3.8.1). Regeringen har i regleringsbrev lämnat i uppdrag att analysera och redovisa utvecklingen av tilläggsbelopp samt ärendevolymer vid samordning av familjeförmåner enligt EU-rättsliga regler . återrapportering (S2012/4505/FST) visar att har betalat ut lägre tilläggsbelopp än . utbetalades totalt , vilket kan jämföras med . Anledningen till detta är sannolikt att tillfällig föräldrapenning och föräldrapenning inte längre omfattas av EU-familjeförmåner. De minskade utbetalningarna kan delvis också förklaras av en nedåtgående trend för tilläggsbeloppen som började . hade utbetalningarna ökat . Fortsatt positiv utveckling av administrationen av den ekonomiska familjepolitiken De utbetalningar inom området ekonomisk familjepolitik som administreras av uppgick till sammanlagt och administrationskostnaderna för dessa förmåner uppgick till eller av de samlade förvaltningskostnaderna för myndigheten. Bland de som har ärenden hos är barnfamiljerna den fortsatt mest nöjda gruppen. Myndighetens kundmötesstrategi på området fokuserar på information via informationsteknologi, självbetjäning samt automatisering av ärendehandläggningen. De insatser som syftar till att öka information och kontaktytor för föräldrarna har också fått ett positivt mottagande. informerar föräldrar genom flera olika kanaler, insatserna har varit en utökad information på Facebook samt information på andra språk. Planeringsverktyget på hemsidan utförde cirka 20 000 planeringar . Dock återstår en del för att måluppfyllelsen avseende föräldrars planeringsförutsättningar i samband med fördelningen av antalet dagar mellan föräldrarna ska kunna anses vara uppfylld. En undersökning visade att nästan hälften av föräldrarna ansåg att Försäkringskas- sans information inte var tillräcklig för att på ett bra sätt planera föräldraledigheten. gör bedömningen att resultaten gäller även för dagens förhållanden. Medan många föräldrar använder för informationsinhämtning, har kvinnor bättre kunskap än män om föräldraförsäkringen. Regeringen anser att ett utvecklingsarbete behövs i dessa frågor och har därför förstärkt målformuleringen kring arbetet med information i regleringsbrevet . Förutom den information som tillhandahåller påverkar bl.a. faktorer som familjens samlade ekonomi, arbetssituationen, avtal om föräldralön från arbetsgivaren, jobbskatteavdraget och effekter på pensionen hur familjerna väljer att fördela föräldrapenningdagarna mellan sig. Hög kvalitet i beslutsunderlagen fortsatt hög ändringsfrekvens för omprövningar De förmåner inom området som är föremål för kontinuerlig kvalitetskontroll uppvisar genomgående höga resultat och förbättringar har skett . Mer än hälften av omprövningsärendena för tillfällig föräldrapenning ändras och nivån är oförändrad jämfört . En förklaring är att nya uppgifter tillkommer i ärendet. För jämställdhetsbonusen var ändringsfrekvensen också hög, (). Antalet ärenden som bereds automatiskt har ökat och arbete pågår för att automatisera handläggningen ytterligare. Automatisering av föräldrapenning står först på tur och ska enligt plan börja ge effekt 2013. Automatiseringen bidrar till en mer effektiv handläggning och kommer att bidra positivt till att möta det ojämna flödet av inkommande ärenden. Satsningar på minskade handläggningstider har gett goda resultat även om en del arbete kvarstår. De interna målnivåerna om handläggningstider har dock inte uppnåtts för t.ex. tillfällig föräldrapenning och vårdbidrag. Den utlovade satsningen på bostadsbidraget avseende mycket långa handläggningstider har gett resultat liksom satsningar på att möta säsongsvariationer i ärendetillströmningen för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. De stora utmaningarna ligger kring förmåner med stora inslag av bedömning som vårdbidrag men även graviditetspenning. Felaktiga utbetalningar och riktade kontroller arbetar aktivt med att motverka felaktiga utbetalningar. både förebyggande och genom riktade kontroller i efterhand. har det genomförts riktade kontroller inom flera förmåner inom den ekonomiska familjepolitiken. Det totala antalet polisanmälningar som gjorts uppgår till 1 546 ärenden, varav 237 för föräldrapenning, 132 för tillfällig föräldrapenning, 165 för bostadsbidrag, 250 för barnbidrag och 93 för underhållsstödet. har förtydligat vilken bedömning som ska ligga till grund för om polisanmälan ska göras. Det är därför svårt att dra slutsatser om utvecklingen avseende förekomsten av brott. De riktade kontroller som genomförts har rört bland annat barnbidrag, föräldrapenning och EU-familjeförmåner. Kontrollerna utförs utifrån riskanalyser där man exempelvis använder antalet använda dagar, nivån på den sjukpenninggrundande inkomsten samt taxerade inkomster som urval för kontroll. Inom föräldrapenningen gjordes en kontroll av föräldrar som fått föräldrapenning och haft höga taxerade förvärvsinkomster vilket var en träffsäker metod. Kunskapen från och resultaten av de riktade kontrollerna 2011 utgör underlag till den riskanalys för felaktiga utbetalningar som görs . Den ekonomiska familjepolitiken bidrar väl till att förbättra barnfamiljernas förutsättningar till en god levnadsstandard, och står för i genomsnitt av barnhushållens disponibla inkomster. Höjningen av flerbarnstillägget som infördes innebar en förstärkning av barnfamiljernas disponibla inkomster. Från höjdes det särskilda bidraget inom bostadsbidraget och för att ytterligare förstärka ekonomin sänktes den nedre gränsen för bostadskostnader vid vilken bidrag betalas ut. Reformen når alla de 510 000 hushåll som uppbär bostadsbidrag. Bland samtliga ensamstående med barn berörs . För en tvåbarnsfamilj innebär detta en höjning med . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 gick av utbetalningarna inom den ekonomiska familjepolitiken till den femtedel av barnhushållen som hade lägst ekonomisk standard. För de behovsprövade bidragen var fördelningsprofilen tydligare, drygt hälften av utbetalningarna gick till denna grupp. Transfereringarnas betydelse för barnhushållens ekonomi har minskat . En förklaring till detta är att höjda reallöner, fler i sysselsättning samt införandet av jobbskatteavdrag har inneburit högre realinkomster. Transfereringarnas nivåer har inte på samma sätt följt med inkomstutvecklingen. Därför minskar transfereringarnas del av den disponibla inkomsten , även om hushållens totala inkomster har ökat realt. Huvuddelen av de indikatorer som redovisas här avser framskrivningar och bostadsbidragshöjningarna är därför inte med i underlaget. Ett sätt att mäta effekten av den ekonomiska familjepolitiken för barnhushåll är i vilken utsträckning den lyfter barnhushållen över gränsen för relativ och för absolut låg ekonomisk standard. Den ekonomiska familjepolitiken innebar att andelen barnhushåll i ekonomisk utsatthet (mätt med det absoluta måttet) minskade från till . Utan den ekonomiska familjepolitiken skulle av ensamståendehushåll med ett barn ha en låg ekonomisk standard, men den faktiska andelen är . Den ekonomiska familjepolitiken lyfter därmed av hushållen ur ekonomisk utsatthet. Mätningen avser statiska förhållanden och tar inte hänsyn till de beteendeförändringar som skulle uppstå om den ekonomiska familjepolitiken inte fanns. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 3.7 Barnhushåll med låg ekonomisk standard (absoluta måttet) med och utan den ekonomiska familjepolitiken, 2011 barn, svensk barn, svensk Låg ekonomisk standard (LES) LES utan behovsprövade bidrag LES utan generella bidrag LES utan ek. Källa: , 2012. Diagram 3.7 visar tydligt skillnaden i hur viktig familjepolitiken är för olika barnhushåll. Diagrammet ska tolkas så att stapeln Låg ekonomisk standard (LES) visar den situation som gällde 2011 efter samtliga stöd, medan stapeln LES utan ekonomisk familjepolitik beskriver den situation barnhushållen skulle ha helt utan den ekonomiska familjepolitiken. Stapeln LES utan generella bidrag visar effekten när enbart de generella bidragen tas bort, liksom LES utan föräldraförsäkring tar bort effekten av enbart föräldraförsäkringen. De familjeekonomiska stöden bidrar mer till att förstärka ensamståendes ekonomi än till sammanboendes som stöden bidrar mer till hushåll med fler barn. De behovsprövade bidragen har störst påverkan för de ensamstående, medan föräldraförsäkringen påverkar de ensamstående mindre. För sammanboende är effekten den omvända de behovsprövade bidragen har knapp påverkan för sammanboende med ett eller två barn, medan föräldraförsäkringen gör skillnad för dessa hushåll. Orsaken till denna skillnad är att de behovsprövade stöden i stor utsträckning är inkomstprövade stöd medan föräldraförsäkringen i stället täcker hushållens inkomstbortfall. Den ekonomiska familjepolitiken har en avgörande betydelse för barnfamiljernas möjligheter att kombinera familjeliv och arbetsliv och att därmed själva skapa förutsättningar för en Att fler hushåll har låg ekonomisk standard har till stor del sin förklaring i avsaknaden av arbete. Av de 310 000 barn som levde i hushåll med låg ekonomisk standard 2010 (inkomst av medianen) var det 140 000 som inte hade någon förälder som förvärvsarbetade och 131 000 hade en förälder som deltidsarbetade. En stor del av ökningen av hushåll med låg ekonomisk standard har sin förklaring i en sämre inkomstutveckling i hushåll med utländsk bakgrund. Nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare har en högre risk att vara ekonomiskt utsatta på grund av svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Sysselsättningsgraden ökar dock , vilket gör att hushåll med låg ekonomisk standard i stor utsträckning tar sig ur detta . Många föräldrar är nöjda med dagens utformning av familjepolitiken. Föräldrapenning och barnbidrag är förmåner som når i stort sett alla föräldrar och införandet av vårdnadsbidraget har möjliggjort för föräldrar att under en längre eller välja en mjukare övergång från föräldraledigheten. Familjen är den grundläggande gemenskapen i samhället. Familjer kan se ut på olika sätt och ha olika förutsättningar. Vår trygghet och känsla av sammanhang grundläggs redan som barn i den egna familjen. I en stabil och trygg familj har barn möjlighet att växa upp till trygga vuxna. I familjens gemenskap kan ett djupt mänskligt behov tillgodoses att bli sedd och inte vara utbytbar. I den lilla grupp som en familj utgör får familjemedlemmarna möjlighet att möta kärlek, omtanke och förståelse, men också ställas inför krav och ta ansvar. Regeringens familjepolitik tar sin utgångspunkt i barnens möjlighet att utvecklas tillsammans med sina föräldrar. Då barnens familjesituation ser väldigt olika ut är det viktigt att familjepolitiken utgår från familjens egen situation. Nyckelorden som sammanfattar regeringens syn på en modern familjepolitik är; barnet i centrum, valfrihet, ett ökat föräldraansvar, mångfald inom förskola och annan pedagogisk verksamhet samt båda föräldrarnas ansvar för barnen. har en ambitiös familjepolitik. Målet är att skapa goda och trygga uppväxtvillkor för barn och ungdomar, att ge förutsättningar för familjer att få tid tillsammans och att uppmuntra jämställda familjer. Alla barn ska ha samma rättigheter och ges samma chanser att fullt ut forma sina egna liv under uppväxten. Vår tids familjepolitiska utmaningar handlar om att skapa tid för både familjeliv och yrkesliv på lika villkor för både män och kvinnor, och om att ge alla barn ekonomisk och social trygghet och förutsättningar för en god relation till båda sina föräldrar. Därtill måste de offentliga systemen utformas på ett sådant sätt att samhället vägleder, stöttar och hjälper.