prop · H0031d35 · 2012-09-20 00:00:00 — -hur de skatterättsliga reglerna för enskilda näringsidkare kan förenklas, -beskattningen vid överlåtelser av kvalificerade andelar i fåmansföretag i samband med generationsskiften, samt -hur reglerna för frivillig skattskyldighet till mervärdesskatt vid uthyrning av verksam- hetslokal kan förenklas. Regeringen kommer även att analysera möjliga åtgärder för att underlätta skatteredovisningen för små företag. Regeringen arbetar målmedvetet med att förbättra företagsklimatet i . Därför är det prioriterat att fortsätta arbetet med åtgärder för att utveckla regelverk och system i syfte att förbättra företagens ramvillkor och deras förutsättningar att verka. Regelverk och system bör i mesta möjliga mån utformas för att underlätta att starta, driva och utveckla företag. Genom sådana åtgärder skapas goda förutsättningar för att skapa sysselsättning, välfärd och tillväxt i . Målet för konkurrenspolitiken är att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens som leder till ökad tillväxt. Målet uppnås genom att konkurrensfrämjande åtgärder beslutas och genomförs inom hela samhällsekonomin samt genom en effektiv tillsyn. Effekterna av en konkurrensfrämjande politik kan dock inte uppskattas enbart genom att studera resultat och effekter på kort sikt. Konkurrenspolitiken får även långsiktiga effekter på ekonomin och skapar en omvandlingseffekt på samhället i stort. Ett konkurrensfrämjande företagsklimat påverkar t.ex. företagens vilja att investera och utveckla nya produkter och tjänster och utmana befintliga företag som mindre effektiva företag får lämna marknaden. Genom en effektiv konkurrens på hemmamarknaden förbättrar och effektiviserar svenska företag sin verksamhet och får därigenom bättre förutsättningar att konkurrera effektivt såväl inom som utanför gränser. har konstaterat att de svenska prisnivåerna är högre än genomsnittet inom och EU. Ut- vecklingen pekar dock enligt bedömning på att konkurrensen i har blivit bättre och att prisskillnaderna har minskat. En större och mer integrerad inre marknad inom EU och en ökad import från länder utanför EU kan ha bidragit till att den svenska prisnivån pressats nedåt. Ett stort antal reformer har genomförts i och andra länder i under de senaste 10 till 20 åren som inneburit att olika marknader har öppnats för konkurrens. Regler som hindrar företagsetablering eller ger ensamrätt för en aktör att bedriva en viss verksamhet har successivt slopats eller ändrats, vilket har ökat möjligheterna för entreprenörer att etablera sig och bedriva verksamhet. Inom kommuner och landsting har konkurrenslösningar i många fall fått ett märkbart genomslag. Målsättningen är att konkurrenslagstiftningen vid varje tid ska vara en modern lagstiftning som är anpassad till utvecklingen i omvärlden. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen har identifierat att vissa frågor i anslutning till befogenheter vid tillsynen behöver klarläggas och utvecklas med hänsyn till de senaste årens it-utveckling, utvecklingen inom EU och mot bakgrund av de erfarenheter fått i sitt tillsynsarbete. Regeringen har omhändertagit dessa frågor genom att tillsätta utredningen konkurrenstillsyn (dir. 2012:37)som ska redovisa sitt uppdrag . ärenden i domstol har ökat markant jämfört , från fyra vid utgången av 2010 till sammanlagt 26 . Flera av ärendena rör de nya bestämmelserna om upphandlingsskadeavgift och konkurrenssnedvridande offentlig säljverksamhet men också andra tillsynsområden såsom kartellverksamhet. Antalet beslut hos med stöd av konkurrenslagen låg vid utgången av 2011 på en något lägre nivå än vid utgången av 2010. Däremot ökade antalet beslut inom upphandlingsområdet. Antalet beslut inom området för verkets tillsyn enligt lagen om valfrihetssystem låg på motsvarande nivå som vid utgången av föregående år. Antalet beslut rörande konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet minskade som mer tid lades ned på dessa ärenden. Domstolarna har avgjort flera konkurrens- och upphandlingsmål , i flertalet fall med bifall till talan. Många gäller upphandlingsskadeavgift för otillåtna direktupphandlingar. Åtgärder som de avgjorda målen, avgiftsförelägganden, verkets beslut och frivilliga åtgärder som vidtagits av företagen med anledning av utredningar är sådana som bidrar till att direkt undanröja konkurrenssnedvridande förfaranden och förbättra konkurrenssituationen på marknaden. Även de informationsinsatser som genomförts bidrar till att förhindra överträdelser. Genom arbetet med generella förbättringsåtgärder bidrar till bättre konkurrensförhållanden på lång sikt. En övervägande andel av intressenterna, undantaget myndigheter och verk, anser att konkurrenslagen har bidragit till väl fungerande marknader och förtroendet för är stort hos en övervägande andel. Andelen med lägst förtroende finns hos mindre företag. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 I två slutrapporter, Åtgärder för bättre konkurrens Konkurrensen i och Åtgärder för bättre konkurrens, 2009:4, redovisade ett stort antal förslag på konkurrensförbättrande åtgärder. Förslagen spände över ett stort antal sektorer med stor betydelse för samhällsekonomin. Regeringen har arbetat med att analysera och genomföra förslag. Detta arbete har fortsatt . Utredningen konkurrenstillsyn (dir. 2012:37) har tillsatts. Marknaden för hushållsavfall från företag ses över inom ramen för utredningen utredare för översyn av avfallsområdet (dir. 2011:66), som ska redovisa sitt betänkande . Ar- bete pågår även med att se över domstolsstrukturen för marknadsrelaterade mål. Denna fråga behandlades senast av (SOU 2010:44). Även frågan om försäljning av djurläkemedel är under behandling. Regeringens arbete med de nya marknader som har öppnats för konkurrens har fortsatt. Konkurrens är ett viktigt medel för att uppnå målen med reformerna och att följa dessa marknader är ett viktigt arbete, särskilt i ett inledande skede av marknadens utveckling. Uppföljning av och insamling av statistik om de nya marknaderna utgör viktiga underlag för beslut om åtgärder till justeringar och förbättringar. Detta är ständigt återkommande frågor som utgör en grundförutsättning för arbetet med att förbättra marknaders funktion. Regeringen har tillgodosett tillkännagivande, bet. 2010/11:NU23, rskr. 2010/11:306, i vilket behovet av uppföljning av omreglerade marknader understryks. Statskontoret har redovisat sitt regeringsuppdrag avseende kartläggning av utvärderingar som har gjorts inom området, Utvärderingar av om- och avregleringar en kartläggning (2012:10). Av den framgår att de marknader som har av- och omreglerats har utvärderats av olika aktörer, i de flesta fall av statliga myndigheter, och i flera fall vid ett flertal tillfällen. Statskontorets slutsats är att förutsättningarna för kommande utvärderingar i flera fall kan förbättras, framför allt genom att planera för utvärdering och datainsamling . De perfekta utvärderingsförutsättningarna kan dock i praktiken vara svåra att få till stånd utan att kompromissa med omregleringens genomförande. Enligt Statskontorets slutsatser bör statsmakterna därför ha rimliga förväntningar på de svar utvärderingarna kan ge. Regeringen har för att främja en effektiv konkurrens under innevarande år tillsatt flera utredningar för att se över förhållandena inom marknaderna för bl.a. avfall, apoteksmarknaden, flygledning samt tillämpningen av . Det kan också konstateras att regeringen har lagt ut ett stort antal uppdrag på regeringens myndigheter i syfte att följa upp de reformer som har genomförts. I många fall handlar det om att få en bild av effekterna , om marknadens utveckling och om det kan identifieras problem som bör åtgärdas. Inom området för valfrihet visar senaste rapport att vårdvalet inom primärvården har inneburit att det finns goda förutsättningar för kvalitetskonkurrens mellan vårdcentralerna i stora delar av . Fortsatt uppföljning och information till invånarna om vårdvalet och vårdcentralerna förs dock fram som några förslag för framtiden. Inom de områden som omfattas av lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) kan konstateras att valfrihetssystem har införts i ett stort antal kommuner inom såväl omsorgsområdet som inom arbetsmarknadsområdet. Det antal aktörer som erbjuder tjänster inom båda dessa områden har ökat markant och skapar därmed förutsättningar för ökad valfrihet. Även på marknaden för fordonsbesiktning har flera nya aktörer etablerat sig och arbetet med att sälja delar av förväntas öka förutsättningarna för utvecklingen av en väl fungerande marknad. När det gäller marknaderna för persontrafik på järnväg och kollektivtrafiken är etableringstakten inte lika snabb som inom andra marknader. Upphandlingar, prövningar av tåglägesansökningar och stora investeringsbeslut medför att ledtiderna är långa när det gäller etablering av verksamhet inom dessa områden. Det kan därför förväntas att effekterna av marknadsöppnandena kommer att kunna iakttas först än vad som gäller för vissa andra marknader. och Transportstyrelsen har i uppdrag av regeringen att följa och bevaka marknaderna. Det kan konstateras att regeringen bedriver ett omfattande arbete för att förbättra villkoren på marknaderna inom energiområdet. Tillsyn och viss förvaltning m.m. Minerallagen, miljökvalitetsmål och miljösäkring Regeringen konstaterar att Bergsstaten bidrar till att säkerställa de grundläggande förutsättningarna för i första hand näringslivet genom prövningen och tillsynen av verksamheter enligt minerallagen. Gällande handläggningstiderna för undersökningstillstånd har målet varit att det ska ta längst för nya undersökningstillstånd och längst för ärenden om förlängd giltighetstid. Målen har nåtts med god marginal. Sedan alla nödvändiga uppgifter kommit in från sökanden och samrådet med har avslutats har handläggningstiden för koncessionsärenden hos Bergsstaten varit mindre än . SGU har samordnat uppföljning, utfört utvärderingar och genomfört rapportering av vad som följer av myndighetens ansvar för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Regeringen konstaterar i sammanhanget att naturgruset är en ändlig resurs som bör sparas för framtiden och att grustillgångarna kan komma i fråga för framtida vattenuttag. SGU:s ansvar i arbetet med förorenade områden har lett till att flera kommuner inkommit med förfrågningar om operativt huvudmannaskap där det saknas ansvar enligt och där kommunen själv inte har möjlighet att vara huvudman. Regeringen ser sammantaget att SGU:s arbete med efterbehandling, inventering och ansvarsbedömning av förorenade områden, liksom myndighetens möjlighet att påta sig ett huvudmannaskap å en kommuns vägnar, som positivt då detta sker inom ett område där ansvarsfrågorna länge diskuterats. Regeringen konstaterar vidare att verksamheten succesivt kommer att fortsätta växa i takt med att genomförandet av åtgärder kommer igång. Inom SGU:s förvaltningsarbete av anläggningar och egendom tidigare knutet till konstaterar regeringen att samtliga anläggningar nu antingen har avyttrats eller överlåtits till annan huvudman. Den provtagning och de mätningar som gjorts enligt förra årets kontrollprogram visar att samtliga tillståndsgivna värden vid de anläggningar som myndigheten förvaltar hålls. Regeringens bedömning är att verksamhet på ett bra sätt har bidragit till 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att uppnå det övergripande målet. Dessutom har verksamhetsmålen i regleringsbrevet uppnåtts. Det är viktigt att nämnden fortsätter arbetet med att utveckla tillsynsverksamheten. 3.6Vissa frågor angående förvaltningen av statligt ägda företag kommer att behandla regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2011/12:140). Nedan redovisas dels vissa kompletteringar av skrivelsen, dels förslag avseende bemyndigande om försäljning av vissa statligt ägda företag. 3.6.1Återrapportering i vissa frågor Redogörelse för handlingsalternativ avseende separation av TeliaSoneras accessnät har i ett tillkännagivande uppmanat regeringen att återkomma till med en redogörelse för olika handlingsalternativ för att åstadkomma en separering av accessnätet från TeliaSoneras övriga verksamhet (bet. 2010/11:NU7, rskr. 2010/11:190). TeliaSonera har ett betydande marknadsinflytande vad gäller fasta accessnät som enda ägare till det kopparbaserade accessnätet. Med en genomsnittlig ålder på är kopparaccessnätet emellertid i ökande utsträckning i behov av utbyte, och med den teknikutveckling som skett är det svårt att motivera att ersätta koppar med ny koppar. Alltför långa kopparlinor har för låg kapacitet för att kunna erbjuda vad som anses vara fullgod bredbandshastighet. För att uppnå dagens och framtida krav krävs i allt högre utsträckning fiber eller nya mobilnät. Vad gäller sådan teknik är TeliaSoneras marknadsinflytande mindre eftersom ägandet är mer spritt. separerade TeliaSonera sin nätverksamhet från övrig verksamhet genom bildandet av ett nätbolag, (), till vilket all fast teleinfrastruktur (transport-, access- och fastighetsnät) i och därtill hörande verksamhet överfördes. är ett helägt dotterbolag till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utifrån befintliga lagar och regelverk i kan en separation av TeliaSoneras accessnät åstadkommas antingen genom en funktionell separation (genom att dela upp affärsområdena så att de bland annat verkar oberoende av varandra) eller genom en strukturell separation (genom att skilja ägandet av infrastrukturen från operatörsverksamheten). () kan, med stöd av lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, besluta om en funktionell separation av TeliaSoneras accessnätsverksamhet för att uppfylla målen i LEK om konkurrens på marknaden. Detta förutsätter emellertid att PTS har uttömt alla sina andra konkurrensfrämjande alternativ och att en sådan åtgärd anses nödvändig och proportionell för att uppnå den enligt LEK önskvärda konkurrenssituationen. PTS kontinuerliga marknadsanalys ligger till grund för de åtgärder myndigheten bedömer nödvändiga för att uppnå LEK:s konkurrensmål. LEK och de bakomliggande EU-direktiven ger inte regleringsmyndigheten rätt att besluta om en strukturell separation. Som aktieägare till av aktierna i kan staten däremot med stöd av aktiebolagslagen (2005:551) agera för att åstadkomma en strukturell separation. Det är en ingripande förändring av den svenska verksamheten och en sådan åtgärd måste göras i samråd med styrelse och övriga aktieägare. Ett tänkbart argument för att strukturellt separera det kopparbaserade accessnätet är att man därigenom får en fristående nätägare som, utan vertikal integration, förväntas kunna erbjuda lika tillträde till accessnätet för samtliga operatörer. Ett argument emot en strukturell separation av kopparnätet är att det sannolikt skulle försvåra förutsättningarna för leverans av fullgod kapacitet i glesbygd. Att kanalisera fiber som ersättning för långa kopparlinor i glesbygden till ett relativt fåtal abonnenter innebär stora investeringar utan matchande intäktsflöden. För att upprätthålla kapaciteten i dessa fall nyttjar TeliaSonera det mobila nätet för uppkoppling av bredband och fasta telefonitjänster. En eventuell framtida strukturellt separerad nätägare skulle givetvis ställas inför samma utmaningar som TeliaSonera när det gäller att ersätta föråldrade kopparledningar med ny teknik. TeliaSonera har separerat sin nätverksamhet från övrig verksamhet genom bildandet av . Om PTS bedömer det som otillräckligt för en långsiktigt hållbar konkurrens på marknaden kan myndigheten ändå besluta om en funktionell separation av TeliaSoneras nätverksamhet i enlighet med LEK. Regeringens bedömning är att en strukturell separation av det kopparbaserade accessnätet är en långtgående åtgärd som inte synbarligen medför några positiva effekter på marknaden. Andra aktörers tillträde till accessnätet omhändertas genom regleringen och den kontroll PTS utför. Därutöver bedömer regeringen att en strukturell separation av kopparnätet inte nödvändigtvis skulle bidra till att upprätthålla nuvarande och framtida behov av nätkapacitet i glesbygden. Redovisning av kostnader vid försäljning av aktier i Regeringen redogjorde i budgetpropositionen för försäljningen av samtliga aktier i till och aviserade avsikten att återkomma med en redovisning av rådgivningskostnaderna vid försäljningen. Köpeskillingen uppgick till . Kostnaderna för den finansiella och juridiska rådgivningen uppgick till respektive . Samtliga kostnader belastade anslaget 1:18 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.6.2Bemyndigande om försäljning av för sin bedömning av respektive bolag. vissa statligt ägda företag Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i företagen Aktiebolaget , och . bemyndigar vidare regeringen att som likvid vid försäljningarna utöver kontanter ta emot aktier eller andra former av tillgångar, avyttra dessa tillgångar samt vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionerna. godkänner att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med avyttringarna får avräknas mot intäkterna. Skälen för regeringens förslag Regeringen anser att staten inte ska äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens. Regeringens ambition är därför att minska det statliga ägandet vilket har redogjorts för i bl.a. budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:NU1, rskr. 2011/12:101). I budgetpropositionen angav regeringen att det kan vara motiverat att staten har ett inflytande över vissa företag också i fortsättningen. Det finns inte skäl att sälja företag där marknadsförhållandena är sådana att en försäljning skulle försämra konkurrensen eller motverka en god sysselsättningsutveckling. Ett fortsatt statligt ägande kan även vara motiverat om det föreligger särskilda nationella intressen eller samhällsuppdrag som svårligen kan hanteras utan ett statligt inflytande. 2006/07:1, bet. 2006/07:NU1, rskr. 2006/07:62). En naturlig del i att vara en värdeskapande och aktiv ägare är att löpande pröva skälen till ett fortsatt statligt ägande. Regeringen har bedrivit ett analysarbete av flera av de statligt ägda bolagen där skälen för ett fortsatt statligt ägande har prövats. Efter ett fördjupat analysarbete, delvis med hjälp av extern expertis, avseende Aktiebolaget , och har regeringen inte funnit några skäl till varför staten bör kvarstå som ägare till dessa bolag. Regeringen föreslår därför att regeringen bemyndigas att helt eller delvis få avyttra statens aktier i dessa bolag. gare uppgifter om bolagen finns i regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2011/12:140). Aktiebolaget (Bostadsgaranti) bildades av dåvarande (nuvarande Byggindustrier). beslutade att införa konsumentskydd i form av produktionsgaranti och att uppställa ett krav på försäkring som villkor för statliga lån till vissa nybyggda småhus. Bostadsgaranti hade en nyckelroll när det gällde att erbjuda dessa produkter. Det bestämdes därför att staten skulle bli hälftenägare i bolaget (prop. 1983/84:41, bet. 1983/84: BoU8, rskr 1983/84:64). Resterande aktier ägdes av Byggindustrier. avskaffades de statliga bostadslånen och bolaget har inte någon skyldighet att tillhandahålla specifika produkter eller att göra detta till en viss prisnivå. Bostadsgaranti bedriver sin verksamhet på affärsmässiga grunder och ägs till lika delar av staten och Byggindustrier. Till Bostadsgaranti hör det helägda dotterbolaget . Dotterbolagets enskilt största produkt är byggfelsförsäkringen, som är obligatorisk vid all nyproduktion av bostäder. Ett förslag att lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. ska upphävas och den obligatoriska byggfelsförsäkringen avskaffas bereds inom (Ds 2011:2). Regeringen har beslutat tilläggsdirektiv (dir. 2012:88) till utredningen om översyn av vissa byggfrågor (S 2011:10) att bedöma behovet av ett kompletterande ekonomiskt konsumentskydd om obligatoriet att teckna byggfelsförsäkring tas bort. Detta förändrar inte regeringens bedömning avseende en framtida försäljning. Bostadsgaranti omsatte ca och hade 15 anställda. Något nationellt intresse av ett fortsatt statligt ägande i Bostadsgaranti har inte kunnat identifieras eller motiveras. Sysselsättningsutvecklingen i branschen bedöms inte påverkas negativt vid ett förändrat ägande. Vidare har bolaget inte heller något samhällsuppdrag. Den formella kopplingen som gällde mellan de statliga bostadslånen 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och bolagets garantiverksamhet upphörde . De ursprungliga skälen till statens ägande kvarstår därmed inte längre. Regeringen anser inte heller att marknadsförhållandena är sådana att en försäljning skulle leda till en försämrad konkurrens. Marknaden för byggfelsförsäkringar påverkas starkt av den befintliga lagregleringen. Regeringen bedömer att det inte är lämpligt att staten både är ägare i Bostadsgaranti och utformar lagstiftningen. Regeringen bedömer vidare att den nuvarande ägarstrukturen i Bostadsgaranti kan ha bidragit till högre inträdesbarriärer för privata aktörer, med en viss inlåsningseffekt mellan nuvarande ägare och respektive kundsegment. De egenskaper som staten i rollen som ägare kan tillföra Bostadsgaranti anses inte unika för att uppnå bästa möjliga utveckling för bolaget. Byggindustrier har också informerat regeringen om sin önskan om att avyttra sina aktier i i en samordnad försäljning med staten. Förändringar eller avveckling av försäkringsprodukter eller andra delar av bolagets verksamhet kan vara ett alternativ till försäljning, förutsatt att regeringen anser att det är affärsmässigt mer fördelaktigt och att konkurrens- och marknadsförutsättningarna inte försämras som en följd därav. () bildades genom en bolagisering av AMU-gruppen. producerade och sålde bolaget huvudsakligen arbetsmarknadsutbildningar. Bolaget är verksamt inom kompetensförsörjning och erbjuder tjänster inom bemanning, utbildning, jobbcoachning och organisationsutveckling på över 80 orter i hela . Verksamheten är organiserad i dotterbolagen , Bemanning och . är helägt av staten och omsatte ca och hade ca 4 100 anställda. har inte något samhällsuppdrag och det finns inget nationellt intresse av ett fortsatt statligt ägande i bolaget. Sysselsättningsutvecklingen i branschen bedöms inte påverkas negativt vid ett förändrat ägande. Bolagets uppdrag är kommersiellt och agerar på konkurrensutsatta marknader. Regeringen gör också bedömningen att marknadsförhållandena är sådana att konkurrenssituationen på marknaden som helhet inte kommer att försämras vid ett förändrat ägande. Bemanningsbranschen inom t. ex. tillverknings- industrin är hårt konkurrensutsatt och utvecklingen går mot ett ökat behov av storlek för att bibehålla lönsamheten. verksamhet inom utbildning består i huvudsak av vuxenutbildning som upphandlats av kommuner och arbetsförmedlingen. Utvecklingen har präglats av en stark konkurrens. är i vissa utbildningssegment respektive geografiska områden en betydande aktör. En eventuell försäljning kan därför komma att prövas av i enlighet med de regler som finns i konkurrenslagen (2008:579). Sammantaget är verksamt på väl fungerande marknader med flera aktörer. Statens roll som ägare och reglerare är fullt ut separerade. Bolaget bedöms inte heller ha bättre utvecklingsmöjligheter med staten som ägare. De egenskaper som staten i rollen som ägare kan tillföra anses inte unika för att uppnå bästa möjliga utveckling för bolaget. (Vectura) bildades i samband med bolagiseringen och sammanslagningen av affärsenheterna och Projektering (prop. 2008/09:23, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:76). Företaget bedriver konsultverksamhet huvudsakligen inom transportinfrastruktur. Verksamheten är indelad i tjänsteområden som täcker behov inom transportinfrastruktur från tidiga skeden med transportslagsövergripande utredningar och analyser till projektering, projekt- och byggledning samt drift och underhåll. Företaget finns på 37 orter i samt i och .