prop · GZ03129 · 2012-04-19 00:00:00 — För att genomföra ändringsdirektivet bör det således i lagtexten i 2 kap. 15 § anges att ansvar kan åläggas om sammanfattningen, tillsammans med de andra delarna av prospektet, inte förmedlar nyckelinformation. Dessutom bör det i lagen anges att sammanfattningen ska innehålla en Prop. 2011/12:129 tydlig varning om den ansvarsbegränsning som beskrivits ovan. Vid användning av finansiella mellanhänder har krav på skriftligt medgivande införts i 2 kap. 4 § LHF, se avsnitt 5.1.3. Om användning av prospektet har medgivits är emittenten eller den person som har ansvarat för att upprätta det ursprungliga prospektet ansvarig för informationen i detta. Detsamma gäller om det rör sig om ett grundprospekt. Då blir emittenten ansvarig för tillhandahållandet av de slutliga villkoren och något ytterligare prospekt bör inte krävas. Om emittenten eller personen med ansvar för att upprätta ett ursprungligt prospekt inte medger att detta används blir den finansiella mellanhanden skyldig att offentliggöra ett nytt prospekt. Då blir också den finansiella mellanhanden, i den utsträckning som följer av svensk rätt för övrigt, ansvarig för informationen i prospektet, inklusive alla uppgifter som införts genom hänvisningar och, om det rör sig om grundprospekt, slutliga villkor (jfr skäl 10 till ändringsdirektivet). I detta sammanhang kan erinras om bestämmelsen i 2 kap. 9 § andra stycket LHF, där det föreskrivs att prospekt vid t.ex. en aktieägares utförsäljning av aktier ska upprättas av det bolag som gett ut aktierna. Bestämmelserna bör kunna bli tillämpliga . Om emittenten inte godkänner att det "gamla" prospektet används så är det, i den nämnda situationen, ändå emittenten som ska upprätta ett nytt prospekt (visserligen med rätt till ersättning för kostnader). Det kan nämnas att föreslog i sitt slutbetänkande SOU 2005:18 ytterligare reglering av prospektansvaret. Slutbetänkandet bereds inom . har påpekat att marknadsföringslagen (2008:486) blir tillämplig om sammanfattningen används vid marknadsföring. Detta skulle innebära att innehållet i sammanfattningen t.ex. kan komma att bedömas som vilseledande enligt den lagen. Regeringen delar uppfattningen att de båda regelverken kan bli tillämpliga , se vidare prop. 2006/07:115 (främst avsnitten 8.2.1, 8.4, 13.2.1 och 17.2). Regeringens förslag: Bestämmelser om undantag från skyldigheten att upprätta prospekt motsvarande dem som gäller för vissa fusioner ska också gälla vid vissa delningar. Bestämmelser om upprättande av ett särskilt dokument och om handläggning motsvarande dem som gäller vid vissa fusioner ska också gälla vid vissa delningar. Skadeståndsbestämmelserna i 29 kap. 1 § aktiebolagslagen ska även omfatta överträdelser av bestämmelserna om att upprätta ett dokument vid vissa delningar. Promemorians förslag överensstämmer huvudsakligen med Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker promemorians förslag eller lämnar det utan erinran. föreslår en mindre lagteknisk justering (denna synpunkt behandlas i Direktivets innehåll: Enligt artikel 4.1 c och 4.2 d i prospektdirektivet Prop. 2011/12:129 ska ett prospekt inte upprättas vid ett erbjudande till allmänheten eller ett upptagande till handel på en reglerad marknad, när överlåtbara värdepapper erbjuds, tilldelas eller ska tilldelas i samband med en fusion. Detta gäller under förutsättning att det föreligger ett dokument som den behöriga myndigheten anser innehålla information som är likvärdig med den i ett prospekt. Enligt ändringsdirektivet ska samma förhållanden gälla vid fissioner och i artikel 4.1 c och 4.2 d har således fission lagts till. Skälen för regeringens förslag: Artikel 4.1 c och 4.2 d har genomförts i 2 kap. 5 § 3 och 6 § 4 LHF. finns i 23 kap. aktiebolagslagen (2005:551) samt (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse (2010:2043). ändringsdirektivet bör fission föras in som en ny omständighet i befintlig lagstiftning. Bestämmelser om fission, vilket enligt aktiebolagslagen benämns delning, finns i 24 kap. aktiebolagslagen (2005:551) 10 kap. lagen om bank- och finansieringsrörelse och Eftersom samma slags skyddsintressen gör sig gällande vid delning som vid fusion har förfarandet vid delning utformats på i allt väsentligt samma sätt som fusionsförfarandet. Undantaget från skyldigheten att upprätta prospekt gäller bara om det finns ett dokument som anser innehålla information som är likvärdig med den i ett prospekt. Ett nytt kapitel med bestämmelser som motsvarar dem i 2 b kap. 14 §§ LHF bör införas avseende vissa delningar där vederlaget till aktieägarna utgörs av aktier. Beträffande handläggning och övervägandena i samband med genomförandet av prospektdirektivet som blir relevant även vid delning, hänvisas till prop. 2004/05:158 s. 152156 samt 189 190. Skadeståndsansvaret enligt 29 kap. 1 § aktiebolagslagen bör även omfatta överträdelser av bestämmelserna i vid upprättande av ovan nämnda dokument. Regeringens förslag: ska besluta att en särskild avgift ska tas ut av den som inte i rätt tid ansöker om godkännande av ett prospekt. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker promemorians förslag eller lämnar det Direktivets innehåll: I artikel 25.1 i prospektdirektivet anges att medlemsstaterna ska se till att lämpliga administrativa åtgärder kan vidtas eller administrativa sanktioner utdömas mot de ansvariga, när bestämmelser som antagits enligt direktivet inte har följts. Medlemsstaterna ska se till att sådana åtgärder är effektiva, proportionerliga och avskräckande. Ändringsdirektivet innehåller inte någon ändring i detta avseende. Skälen för regeringens förslag: I 6 kap. 3 a § LHF föreskrivs att Prop. 2011/12:129 ska ta ut en särskild avgift i vissa uppräknade Enligt punkten 1 ska särskild avgift tas ut av den som trots att prospektskyldighet föreligger inte ansöker om godkännande av ett prospekt enligt 2 kap. 25 § LHF. Formuleringen av denna punkt är olycklig eftersom bestämmelsen utifrån sin ordalydelse endast är tillämplig i de fall där en ansökan om godkännande av prospektet över huvud taget inte har ingivits. Lagtexten är inte tillräckligt klargörande vad gäller möjligheten att besluta om särskild avgift i de fall prospektskyldighet föreligger men prospektet upprättas och ges in för godkännande så sent att inte kan följa de lagstadgade handläggningstiderna i 2 kap. 26 §. Detta kan exempelvis vara fallet om värdepapperen tas upp till handel innan prospektet offentliggörs. Av lagtexten i 6 kap. 3 a § 1 bör det därför på ett tydligt sätt framgå att ansökan ska göras i rätt tid. 6 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda ikraft . För sådana skuldförbindelser som avses i 16 kap. 3 § 3 lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden som redan upptagits till handel på en reglerad marknad före ska äldre bestämmelser gälla under skuldförbindelsernas återstående löptid, när det gäller tillämpligheten av informationskrav på emittenten enligt Ansökningar om godkännande av prospekt som har kommit in till före lagens ikraftträdande ska, när tidsfristen för prövning av ansökan beräknas, anses ha kommit in till inspektionen den dag de nya bestämmelserna träder i kraft. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker promemorians förslag eller lämnar det utan erinran. och beklagar hur regleringsprocessen på EU-nivå har gestaltat sig i detta lagstiftningsärende, framför allt gäller detta tidpunkten för kommissionens antagande av delegerade akter i relation till nationella genomföranden. I det läge som råder har man dock framfört att det är av stor vikt att de svenska reglerna träder i kraft vid det föreslagna datumet, dvs. Man påpekar att det finns betydande risker för att berörda företag får alltför på sig att vidta erforderliga åtgärder i anledning härav. När det gäller utformning och innehåll av de slutliga villkoren och sammanfattningen, har föreningarna påpekat att de detaljerade kraven i de delegerade akterna, enligt de övergångsregler som finns i förslagen därtill, inte bör gälla för prospekt som godkänts före . Föreningarna ser behov av svenska regler som klargör detta. Även och Aktiefrämjandet anför att tiden intill ikraftträdandet är kort och att övergångsbestämmelserna i flera avseenden är oklara. Direktivets innehåll: I artikel 3.1 i ändringsdirektivet anges att medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv . Till följd av anpassningen av tröskelvärdet på till och med hänsyn till den återstående löptiden för skuldebrev har en ny artikel införts i ändringsdirektivet genom artikel 2.2 b med innebörd att äldre regler ska gälla för skuldebrev med ett nominellt värde per enhet på och som redan upptagits till handel på en reglerad marknad innan ändringsdirektivet trädde ikraft (se avsnitt 5.1.2). Skälen för regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna bör få verkan fr.o.m. det datum som anges i artikel 3.1 i ändringsdirektivet. De bör därför träda i kraft . I fråga om skuldebrev med ett nominellt värde per enhet på som redan upptagits till handel på en reglerad marknad före ska nuvarande bestämmelser gälla under skuldförbindelsernas återstående löptid. En sådan övergångsbestämmelse genomför artikel 2.2 b i ändringsdirektivet och bör gälla med avseende på ändringen i 16 kap. 3 § 3 lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. Regeln innebär att informationskraven på emittenter enligt 16 kap., som gäller regelbunden finansiell information, inte ska tillämpas i dessa fall. och har ifrågasatt behovet av nämnda övergångsregel med hänsyn till att prospekt i normalfallet har en giltighetstid och således har löpt ut före lagens ikraftträdande. Enligt regeringens bedömning behövs övergångsregeln. Den torde också kunna bli tillämplig i de fall där skuldförbindelserna visserligen noterats före det aktuella datumet, men fortfarande löper. I likhet med prospektdirektivet finns i ändringsdirektivet inget utrymme för avvikande övergångsbestämmelser för prövning av ansökningar som kommit in till före lagens ikraftträdande, men som ännu inte beslutats. Sådana ansökningar ska anses ha kommit in till inspektionen den dag de nya bestämmelserna träder i kraft (se vidare prop. 2004/05:158 s. 161 ff.). När det gäller behovet av övriga övergångsregler, som berörts av bl.a. och , är det regeringens utgångspunkt att sådana regler endast bör återfinnas i kommissionens delegerade akter, eftersom de avser tillämpligheten av de detaljerade reglerna däri. Någon annan lösning är knappast möjlig. I detta fall bör således sådana specialregler tillämpas i stället för de generella svenska bestämmelserna och ska inte anses stå i strid med dessa. Även utan en uttrycklig EU-regel är det dock regeringens bedömning att ett prospekt som godkänts enligt de gamla reglerna ska få användas under prospektets giltighetstid. Detta gäller även utan någon övergångsbestämmelse av denna innebörd. I annat fall vore godkännandet tämligen meningslöst. Det förefaller också rimligt att, som föreningarna framfört, detta även ska gälla avseende grundprospekt och dokument som ska tas fram under ett sådant. Olika regimer kommer alltså att gälla parallellt . Ändringsdirektivet syftar till att förbättra rättssäkerheten och minska företagens administrativa bördor. Ändringsdirektivet syftar även till att stärka investerarskyddet i vissa avseenden. Enligt kommissionens konsekvensanalys, som åtföljde det ursprungliga förslaget, kommer ändringarna att ha positiva effekter för investerare, företag som anskaffar kapital, finansiella mellanhänder, anställda samt små och medelstora företag. Kommissionen beräknade att ändringarna enligt det egna förslaget skulle minska företagens kostnader inom EU med årligen11. Här delas kommissionens förväntningar såvitt avser rättsaktens positiva effekter när det gäller att minska de administrativa bördorna, som investerarskyddet stärks i vissa avseenden. Någon exakt beräkning av årliga besparingar för svenska förhållanden låter sig dock knappast göras. Ändringarna i ändringsdirektivet innebär bl.a. att undantagen från skyldigheten att offentliggöra prospekt vid erbjudanden till allmänheten utvidgas genom att vissa gränsvärden höjs. Prospektskyldighet ska inte gälla vid erbjudanden till allmänheten som riktas till färre än 150 fysiska eller juridiska personer och prospektdirektivets obligatoriska tillämpningsområde kommer att börja först vid . I lagförslaget föreslås en höjning av den svenska beloppsgränsen för uppkomsten av prospektskyldighet för erbjudanden till allmänheten från till . statistik avseende antal aktieprospekt visar att en höjning av beloppsgränsen från dagens till skulle innebära en genomsnittlig minskning av antalet aktieprospekt med . hade totalt 83 emissioner kunnat undantas från prospektskyldighet. Undantaget för erbjudanden till anställda och styrelseledamöter utvidgas till att även omfatta emittenter inom EES vars aktier inte är noterade på en reglerad marknad. För bolag i tredjeland gäller undantaget om aktierna är noterade på en reglerad marknad, dvs. inom EES, eller på en likvärdig marknad i tredjeland. Lägre krav på information ska vidare gälla för företag med begränsat börsvärde, mindre kreditinstitut och i samband med företrädesemissioner. Prospektskyldighet ska inte gälla vid erbjudanden till allmänheten när erbjudanden avser köp av överlåtbara värdepapper till ett belopp motsvarande för varje investerare (en ökning av beloppet med ) eller när vart och ett av de överlåtbara värdepapperen har ett nominellt värde som motsvarar (en ökning av det nominella värdet med 50 000 11 Arbetsdokument från kommissionens avdelningar Sammanfattning av konsekvensanalysen som åtföljer förslaget till och rådets direktiv om ändring av direktiv /71/EG om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och av direktiv /109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad (SEK[2009] 1222, Celex 52009SC1222, s. 7). Krav införs på att prospektets sammanfattning ska innehålla s.k. nyckelinformation och att dess utformning ska standardiseras och tidsfristen för återkallelse av köp eller teckning harmoniseras . Definitionen av kvalificerade investerare ändras till att avse de juridiska eller fysiska personer som bedöms vara professionella kunder eller godtagbara motparter enligt MiFID. Överlappande krav om att emittenter minst ska tillhandahålla ett dokument som innehåller eller hänvisar till information som har offentliggjorts tas bort. Vidare lämnas ett fåtal förslag utan direkt koppling till ändringsdirektivet, men med syfte att förtydliga befintlig lagstiftning. Exempelvis föreslås att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om när andra språk än svenska ska godtas i prospekt då överlåtbara värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad i . En sådan regel avses ersätta nuvarande dispensmöjlighet i enskilda fall och syftar främst till att öka förutsebarheten och ge större möjligheter till samordning med språkreglerna för den fortlöpande informationsgivningen. Liksom vid genomförandet av prospektdirektivet (se prop. 2004/05:158 s. 164) menar ett antal remissinstanser att konsekvenserna för företagen och konsumenterna inte är tillräckligt utredda. Frågan aktualiseras bl.a. när det gäller höjningen av den nedre beloppsgränsen för prospektskyldighet. delar bedömningen att de föreslagna ändringarna av gränsvärden för undantag från skyldigheten att offentliggöra prospekt kommer att leda till att färre prospekt upprättas, vilket i sin tur förväntas leda till minskade administrativa kostnader för berörda företag. Man påtalar dock att den remitterade konsekvensutredningen saknar uppgifter om det antal företag som kan komma att beröras samt en uppskattning av storleken av administrativa och övriga ekonomiska effekter som ett genomförande av förslaget kan väntas få för dessa företag. efterfrågar en djupare analys rörande den nämnda beloppsgränsen, inklusive en skattning av effekterna på den administrativa bördan. framför liknande synpunkter. anser att konsekvenserna för konsumenter inte är tillräckligt utredda, särskilt ändringen av den nedre gränsen för prospektskyldighetens inträde från till . Även Hovrätten över och anser att intresseavvägningen och motiveringen till den i förslaget valda beloppsgränsen är alltför knapphändiga samt att det saknas analys av vilken betydelse olika gränsvärden skulle ha för skyddet på konsumenterna. Ett antal remissinstanser främst , , Nordic Growth Market NGM, , , och har påtalat svårigheten i att bedöma förslagens konsekvenser i avsaknad av kommissionens detaljregler i delegerade akter. Några menar att det är svårt, eller rentav omöjligt, att bedöma om kostnaderna för företagen kommer att minska eller öka till följd av förslaget, men vissa synes luta åt det . och anser att det nya regelverket, till följd av de delegerade akternas utformning, kommer att innebära betydligt ökade kostnader för emittenterna utan att det blir Prop. 2011/12:129 enklare eller bättre för investerarna. Man menar dessutom att det är vanskligt att avgöra om de aktuella lagförslagen har utformats på ett sådant sätt att de kommer att harmonisera med de kommande delegerade akterna. Regeringen kan bara delvis instämma i denna problembeskrivning. Det är visserligen riktigt att en allsidig bedömning av regelverkets effekter endast kan göras när hela regelverket finns på plats. är det så att ändringsdirektivet, i likhet med den reglering som avses genomföra direktivet i svensk rätt, i vissa avseenden utgör en ramlagstiftning som ska fyllas ut med detaljerade regler från kommissionen på basis av förslag från . Vissa delar verkar otvivelaktigt i riktning mot minskade bördor; den nya beloppsgränsen för prospektskyldighet, det utökade undantaget för erbjudanden till anställda, samt det proportionerliga regelverket för olika situationer är goda exempel på detta. Som redan nämnts i avsnitt 5.4.2 ovan har dock regeringen inte funnit anledning att kritisera föreslagna och beslutade delegerade akter utifrån lagenlighet eller lämplighet. Utgångspunkten är under alla förhållanden att de olika regelverken är avsedda att reglera olika saker och på så sätt komplettera varandra. Vissa beröringspunkter finns, t.ex. när det gäller övergångsregler. I denna proposition är det dock det svenska genomförandet av ändringsdirektivet som primärt står i fokus. Någon separat konsekvensanalys avseende förslagen till delegerade akter görs således inte. Regeringen bedömer att förevarande konsekvensutredning på ett godtagbart sätt redogör för de konsekvenser som rimligen kan förutses, i linje med de anvisningar som bl.a. finns i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Framställningen bygger bl.a. på den statistik som kunnat inhämtas från . Vissa uppgifter har tillkommit sedan remissbehandlingen av promemorian, men fortfarande saknas dock bl.a. tillförlitliga uppgifter om den genomsnittliga totalkostnaden för att upprätta prospekt inom de beloppsgränser som avses undantas från prospektskyldighet. Statistik som ger grund för en närmare uppskattning av hur många konsumenter som skulle beröras enligt olika alternativ har inte heller varit möjlig att uppbringa. Många av förslagen innebär förbättringar för investerarna bl.a. vad gäller kraven på prospektsammanfattningens innehåll och utformning. Skyddet för investerarna stärks genom att de får mer utförlig, bättre strukturerad och mer lättillgänglig information att grunda sina beslut på. Den förkortade tidsfristen för att återkalla sin anmälan om teckning eller köp av överlåtbara värdepapper vid tillägg ställer dock större krav på investerarna att på en betydligt ta del av den nya informationen i tillägget och ta ställning till om anmälan eller samtycket ska återkallas. Emittenten eller erbjudaren har emellertid möjlighet att frivilligt förlänga denna tidsram, men det är svårt att bedöma i vilken utsträckning detta kommer att ske. Kravet på att det ska anges i tillägget när rätten att återkalla ett godkännande upphör innebär Prop. 2011/12:129 en förbättring i rättssäkerhetshänseende. som kraven höjs på innehåll och utformning av prospektsammanfattningen, så ändras även gränsvärden för när prospekt måste upprättas vid erbjudande till allmänheten. Det är dock inte möjligt att med säkerhet säga hur många fler erbjudanden som inte kommer att omfattas av prospektskyldighet vid en höjning av beloppet för prospektskyldighetens inträde till . Att prospekt inte upprättas kan komma att innebära sämre genomlysning av företagen, som behovet av prospekt kan vara större när det är fråga om mindre företag, eftersom sådana företag i regel är mindre genomlysta. Men med den höjda beloppsgränsen torde även fortsättningsvis majoriteten av erbjudanden omfattas av prospektskyldighet. En ökning med 50 personer föreslås för undantaget för prospektskyldighet vid erbjudanden till allmänheten som riktas till färre än 150 personer. Uppgifter saknas om antal erbjudanden som därmed undantas prospektskyldighet, men det torde beröra ett mindre antal investerare. En ökning med föreslås för undantagen för prospektskyldighet vid erbjudanden till allmänheten där varje investerare gör köp av överlåtbara värdepapper till ett belopp motsvarande , eller då vart och ett av de överlåtbara värdepapperen har ett nominellt värde som motsvarar . Icke- professionella investerare förväntas normalt att hamna under de nya gränsvärdena på , och under gränsvärdena gäller prospektskyldigheten. För dessa undantag från prospektskyldighet finns inte någon möjlighet för en medlemsstat att behålla eller införa nationella regler som strider mot innehållet i ändringsdirektivet. 7.3 Konsekvenser för företagen De nya gränsvärdena innebär både en utökad och en minskad möjlighet till undantag från skyldigheten att upprätta prospekt. Det är dock svårt att bedöma hur detta påverkar antalet prospekt. Som ovan konstaterats är det inte möjligt att med säkerhet säga hur många fler erbjudanden som inte kommer att omfattas av prospektskyldighet vid en höjning av den nedre gränsen till 2,5 miljoner Förslaget att höja den nedre gränsen för prospektskyldighet innebär en minskning av de administrativa bördorna för berörda företag genom att prospektskyldighet inte kommer att föreligga för vissa En alltför låg gräns för prospektskyldighetens inträde skulle kunna medföra att mindre företag utestängs från möjligheter till finansiering på kapitalmarknaden, då kostnader för prospekt kan bli höga i relation till vederlaget för erbjudandet. Behovet av prospekt kan dock vara större när det är fråga om mindre företag, eftersom sådana företag i regel är mindre genomlysta. Vid en avvägning mellan företagens intresse av att kunna uppbringa riskkapital och andra intressen, t.ex. konsumentskyddsintresset har för den nedre gränsen bedömts vara ett rimligt alternativ. Förslagen innebär dessutom minskade krav på information för företag . 2011/12:129 med begränsat börsvärde, mindre kreditinstitut och i samband med företrädesemissioner. Det är svårt att bedöma hur många erbjudanden som kan komma att beröras. Att definitionen av kvalificerade investerare ändras så att den överensstämmer med motsvarande definition i MiFID ska minska komplexiteten och kostnaderna för värdepappersföretag i samband med privata placeringar genom att kundidentifieringen underlättas. Borttagandet av överlappande krav om att emittenter minst ska tillhandahålla ett dokument som innehåller eller hänvisar till information som har offentliggjorts förutsätts minska företagens administrativa börda.