prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — För att säkerställa hög effektivitet och säkerhet i statens betalningsprocesser gav en sakkunnig person i uppdrag att se över frågor och regelverk kring identifikation av behöriga företrädare för myndigheter. Uppdraget redovisades i en promemoria . I promemorian föreslås att ett register över myndigheter och behöriga myndighetsföreträdare skapas. Registret ska enligt förslaget ha till ändamål att vara ett allmänt myndighetsregister för tillförlitlig information om de statliga myndigheterna och att ge säker och uppdaterad information om behöriga företrädare för statliga myndigheter. Promemorian har remitterats för yttrande . (S2011/9574/SFÖ). Statens inköpscentral samordnar ramavtalsupphandlingar Syftet med att samordna inköp i staten är att genom ramavtal åstadkomma besparingar för staten genom att reducera myndigheternas administrativa kostnader för upphandlingar och skapa ekonomiskt mer förmånliga inköpsvillkor. har ett elektroniskt upphandlingsverktyg införts. Det innebär att leverantörer lämnar sina anbud elektroniskt i alla nya upphandlingar, vilket bl.a. medför administrativ effektivisering för både anbudsgivaren och den egna verksamheten. Mer information finns i avsnitt 4 Effektiv offentlig upphandling. Regeringens inriktning för arbetet med e-för- valtning är att skapa en enklare vardag för privatpersoner och företag, en öppnare och smartare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet, samt en effektivare offentlig verksamhet med hög kvalitet. gav regeringen , , Lantmäteriet och Transportstyrelsen i uppdrag att vara utvecklingsansvariga myndigheter inom olika behovsområden. De fyra myndigheterna har inkommit med en första rapportering. Regeringen gav i uppdrag att i samarbete med och vidareutveckla den myndighetsgemensamma företagarportalen . Myndigheterna ska bl.a. säkerställa att det finns gränssnitt för maskin till maskinkommunikation för att göra det möjligt att använda myndigheternas information för utveckling av tjänster. Gränssnitten ska publiceras i förvaltningens gemensamma tjänstekatalog. Utvecklingen inom området elektronisk förvaltning beskrivs också under utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4. 3.3.3Resultat avseende vissa myndigheter inom utgiftsområdet Statskontoret har främst till uppgift att bistå regeringen med utredningar, utvärderingar samt uppföljningar av statlig och statligt finansierad verksamhet. Statskontoret hade uppdrag inom merparten av regeringens verksamhetsområden och antalet pågående uppdrag uppgick till 91 stycken, jämfört med 74 uppdrag 2010 och 59 uppdrag 2009. avrapporterade Statskontoret 52 uppdrag till regeringen. Statskontoret gör efter avrapportering en uppföljning av uppdragsgivarens uppfattning om kvalitet, uppdragsdialog och förtroende. Regeringen delar Statskontorets bedömning att uppföljningsresultaten visar att uppdragsgivaren är mycket nöjd med Statskontorets arbete. ESV har bistått regeringen med underlag i syfte att öka effektiviteten samt förbättra den interna styrningen och kontrollen i statsförvaltningen. ESV har även samordnat den statliga internrevisionen. Utvecklingen av den ekonomiska styrningen, myndigheternas interna styrning och kontroll samt arbetet för att motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen beskrivs utförligare i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.4. ESV har på regeringens uppdrag fungerat som nationellt revisionsorgan för de EU-medel som hanteras i där ansvaret för den ekonomiska förvaltningen och genomförandet av kontroller är delat mellan svenska myndigheter och Europeiska kommissionen. ESV har för varje program eller fond lämna en årlig revisionsrapport och i anslutning till denna även ett revisionsutlåtande. En sammanfattning av de program och fonder som har granskats /2011 och resultaten av dessa granskningar redovisas i avsnitt 6.3.2 i Årsredovisning för staten 2011. ESV har utfört arbetet i enlighet med . ESV:s prognosverksamhet beskrivs närmare i avsnitt 7 och myndighetens verksamhet inom den statliga lokalförsörjningen i avsnitt 8. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 utgör Statskontorets rapporter ett värdefullt bidrag till de beslutsunderlag behöver för att stödja regeringen i dess beslutsfattande. Regeringen bedömer att Statskontorets verksamhet förstärker förmåga att stödja regeringen i att fatta beslut som leder till att statsförvaltningens utveckling ligger i linje med det förvaltningspolitiska målet. Kammarkollegiet har till uppgift att tillhandahålla service avseende ekonomi, juridik, kapitalförvaltning, riskhantering (försäkring), fordringsbevakning, redovisning och andra administrativa tjänster. Kammarkollegiet ansvarar också för inköpssamordning och upphandlingsstödet. inordnades merparten av den statliga inköpssamordningen i Kammarkollegiet och Statens inköpscentral bildades. utför kollegiet administrativa och handläggande uppgifter åt (). Regeringen har beslutat att den verksamhet som finns inom Kammarkollegiets administrativa service och som främst tillhandahåller administrativ service åt mindre myndigheter fr.o.m. ska överföras till (se avsnitt 3.3.2). Cirka 45 anställda berörs av förändringen. måluppfyllelse mäts främst i relation till hur väl myndigheternas verksamheter bidrar till att uppfylla de mål som gäller för respektive utgiftsområde. Regeringen redovisar måluppfyllelsen per utgiftsområde i denna proposition. Verksamheten hos de myndigheter som behandlas i detta avsnitt redovisas i relation till det förvaltningspolitiska målet. Statskontoret bedriver utredningsarbete inom hela regeringens verksamhetsområde och kan därför dra nytta av ett sektorsövergripande perspektiv i sin verksamhet. Genom att kunna analysera olika verksamheter utifrån kunskap om hela bredden i statsförvaltningens verksamhet Kammarkollegiet har en viktig roll i arbetet för att upprätthålla och utveckla en effektiv och rättssäker statsförvaltning. Kammarkollegiet arbetar aktivt med att utveckla sin förmåga att tillhandahålla service och avgöra olika typer av ärenden inom rimliga tidsgränser och hålla ärendebalanser nere. Regeringen bedömer att Kammarkollegiet på detta sätt bidrar till att uppfylla de förvaltningspolitiska målen. ESV ska förvalta och utveckla den ekonomiska styrningen av statlig verksamhet. Myndigheten ska bl.a. bistå regeringen med underlag för att säkerställa att statsförvaltningen är effektiv och att den interna styrningen och kontrollen är betryggande samt utveckla och förvalta regelverk och metoder. Regeringen bedömer att ESV på detta sätt bidrar till att uppfylla de förvaltningspolitiska målen. Det finns dock anledning att arbeta vidare med att utveckla de svenska statliga redovisningsreglerna med anledning av bl.a. de initiativ som tas inom EU. Det förvaltningspolitiska målet är att statsförvaltningen ska vara innovativ och samverkande, rättssäker och effektiv, ha väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och därigenom bidra till utveckling och ett effektivt EU- arbete. Regeringen genomför successivt åtgärder för att utveckla statsförvaltningen i linje med det förvaltningspolitiska målet. Den svenska förvaltningsmodellen med fristående myndigheter med en hög grad av delegerat ansvar från regeringen, innebär att det 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ställs stora krav på varje myndighet att ständigt vidareutveckla sin verksamhet och organisation. Regeringen har i programmet En statsförvaltning i förnyelse pekat ut ett antal områden som har särskild betydelse för statsförvaltningens utveckling (S2012/3119/SFÖ). Programmet behandlar områdena innovation och kvalitet, värdegrundsarbete, samarbete, service, tillväxtfrämjande, tillsyn, effektivisering av administrativa tjänster och EU-arbete. Regeringen kommer att följa upp myndigheternas utvecklingsarbete, bl.a. i de årliga myndighetsdialogerna. Statens servicecenter inrättades . Genom att konsolidera och standardisera statens administrativa verksamhet i Statens servicecenter kan statsförvaltningen dra nytta av stordriftsfördelar. (2010:08) som haft regeringens uppdrag att förbereda och genomföra inrättandet av Statens servicecenter har beräknat den årliga effektiviseringspotentialen i statsförvaltningen för 133 myndigheter, motsvarande av de anställda i statsförvaltningen, till inom de ekonomi- och löneadministrativa tjänsterna som initialt ska tillhandahållas av servicecentret. Det motsvarar en effektivisering på . Vidare kan det bli avsevärt mer kostnadseffektivt om byte och införande av nya systemstöd görs på ett ställe än på varje enskild myndighet. Ett aktuellt exempel är myndigheternas övergång till e-beställningar . Om införande, drift och underhåll, inklusive leverantörsanslutning, görs med stöd av Statens servicecenter bedöms kostnaderna minska avsevärt. Att koncentrera administrativt stöd i ett servicecenter har också fördelar av mer kvalitativ karaktär. Myndigheternas möjlighet att fokusera på kärnverksamheten ökar. Administrativt stöd blir vidare en kärnverksamhet i servicecentret, vilket kan främja effektivitet och kvalitet och rekrytering av kvalificerade medarbetare inom det administrativa området. Koncentration och stordrift möjliggör en jämnare och högre effektivitet och kvalitet på utförda tjänster och minskar riskerna för kompetensbrist eller personberoende inom kundmyndigheterna. Detta är särskilt centralt mot bakgrund av de pensionsavgångar som väntas inom det administrativa området . Ytterligare en fördel är att det skapas en organisatorisk plattform för framtida koncentration och stordrift av andra förvaltningsgemensamma stödtjänster såsom e-arkiv och e- diarier. Målet är att av staten mätt i antal anställda är anslutna till Statens servicecenter vid utgången av 2015. På bör merparten av myndigheterna vara anslutna. Huvudprincipen är att det i första hand ska vara frivilligt för myndigheterna att ansluta sig till Statens servicecenter. Om det skulle dröja med en bred anslutning av myndigheter på frivillig basis som servicecentrets verksamhet och lönsamhetskalkylerna för de anslutna myndigheterna visar på tydliga effektivitetsvinster, avser regeringen dock att skärpa det generella förändringstrycket. En utgångspunkt kommer då att vara att myndigheter som inte vill ansluta sig ska kunna visa att den aktuella verksamheten sköts minst lika effektivt i egen regi eller på annat sätt. I syfte att skapa jämförbarhet är det viktigt att myndigheterna och servicecentret mäter och redovisar sina kostnader på samma sätt. Regeringen vill också betona att en anslutning kan medföra andra fördelar av mer kvalitativ karaktär som också bör analyseras och beaktas av myndigheterna. Regeringens bedömning är att alla myndigheter inom ramen för sin reguljära verksamhetsplanering bör analysera och pröva en eventuell anslutning till Statens servicecenter av hela eller delar av den administrativa stödverksamheten och ta fram en plan för när i tiden en anslutning skulle kunna ske. Regeringen avser att följa upp hur myndighetsledningarna hanterar denna fråga, bl.a. i samband med myndighetsdialogerna. Det kan också finnas särskilda skäl att styra enskilda myndigheter mot en anslutning till Statens servicecenter. Detta gäller t.ex. vid omstruktureringar av befintliga myndigheter och bildandet av nya myndigheter. Det kan också gälla myndigheter som har problem med kvaliteten i sin administrativa verksamhet, eller problem med kompetensförsörjning inom de områden där servicecentret erbjuder tjänster. Ytterligare skäl kan vara om en viss myndighet står inför en systeminvestering eller uppgradering av befintligt systemstöd som avser administrativt stöd. Lokal närvaro och service I den förvaltningspolitiska propositionen (prop. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt) har regeringen angivit att utgångspunkten för myndigheternas service ska vara en så långt som möjligt likvärdig tillgång till service för alla. Detta kan uppnås bl.a. genom ökad samverkan och bättre uppföljning samt genom en ökad användning av ny teknik. Övergripande mål för utvecklingen av medborgarkontakter och service är att -kontakterna sker via de kanaler som, med beaktande av rättssäkerhet och kvalitet, mest effektivt tillgodoser medborgares och företags behov, -varje myndighet ansvarar för att medborgarkontakter och service inom myndighetens område uppfyller behoven hos medborgare och företag i hela landet, -utvecklingen av lokala servicekontor och annan kontorsnärvaro bör präglas av balans mellan möjligheter till samordning, lokala förutsättningar samt möjligheter till och utveckling av service genom andra kanaler, samt att -de statliga och kommunala myndigheternas kontakter med medborgare och företag organiseras ändamålsenligt och effektivt och, när det är påkallat, i samverkan. Statskontoret pekar i sin rapport i medborgarnas och företagens tjänst (2012:13) på frågor som enligt verket behöver utredas och utvecklas för att stödja myndigheternas lokala service i samverkan. Rapporten bereds i . Vidareutnyttjande av offentlig information Förutsättningarna för vidareutnyttjande av information från myndigheter för kommersiella och ideella ändamål behöver förbättras, med beaktande av integritets- och säkerhetsaspekter. Myndigheternas information kan, på samma sätt som deras tjänster, ligga till grund för tjänster som utvecklas av kommersiella och ideella aktörer. För att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande har regeringen gett i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 uppdrag att utveckla en plattform för tillgängliggörande av data för vidareutnyttjande (N2012/3599/ITP). Det s.k. PSI-direktivet (direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga förvaltningen) har genomförts i svensk rätt i lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen, PSI-lagen. lämnade kommissionen förslag till ändringar i PSI-direk- tivet, KOM (2011) 877 slutlig. Regeringen följer hur myndigheterna efterlever PSI-lagen och hur de förbättrar förutsättningarna för vidareutnyttjande. En fråga som särskilt kommer att uppmärksammas i regeringens fortsatta arbete är om någon myndighet bör ges i uppgift att övervaka efterlevnaden av lagen och att stödja myndigheterna i deras arbete med att tillhandahålla information för vidareutnyttjande. Exempel på sådana uppgifter är vägledning till myndigheterna i rättsliga frågor och frågor om avgifter. Andra uppgifter kan vara att ta fram och förvalta standardvillkor och att samordna den information som myndigheterna ska lämna enligt lagen. En viktig fråga i detta sammanhang är hur myndigheterna på ett effektivt sätt ska kunna beakta behoven hos de som vidareutnyttjar informationen. De av 1991 beslutade reformerna om lokalförsörjning och fastighetsförvaltning som låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 ligger fast. Detta innebär bl.a. att fastighetsförvaltningen bör vara skiljt från brukandet av lokaler och mark, att statens fastighetsförvaltning bör bedrivas med ett så långt som möjligt marknadsmässigt avkastningskrav samt att de fastigheter som av historiska eller andra skäl är olämpliga att föra över till bolag bör läggas i en samordnad förvaltning i myndighetsform. Inriktningen för regeringens fortsatta arbete inom området redovisas i avsnitt 8. Regeringen ser över möjligheterna till en effektivisering av statens lokalförsörjning. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen tar ett helhetsgrepp om e-förvalt- ningsfrågan och förstärker samordningen av myndigheternas arbete med e-förvaltning för att åstadkomma en öppnare, enklare och effektivare förvaltning. Ett arbete pågår inom att ta fram ett förslag till en strategi om e-förvaltning, IT i välfärdens tjänst. Regeringen fattade tre beslut om initiativ på myndighetsgemensam nivå för att sätta it i välfärdens tjänst. Med öppnare och smartare e-tjänster förenklas vardagen för medborgare och företagare som den offentliga sektorn blir effektivare. Förvaltningen ska bli öppnare genom plattformen en portal för förmedling av öppna data. Verket för Innovationssystem har fått i uppdrag att utveckla en teknisk plattform som ska bidra till att underlätta utvecklingen av nya, användarvänliga produkter och tjänster genom samverkan mellan privata och offentliga organisationer. Portalen ska också bidra till att öka transparensen i offentlig sektor. Regeringen utreder hur antalet öppna datakällor från myndigheterna kan ökas (dnr N2012/3599/ITP). Det ska bli enklare för privatpersoner och företag att ta tillvara sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter i kontakter med myndigheter. har därför fått regeringens uppdrag att tillhandahålla Mina meddelanden, en infrastruktur för digital myndighetspost. Medborgare och företagare som vill ska kunna få all sin post från myndigheter digitalt, via säker e-post, istället för i pappersform (dnr N2012/3597/RS). För att främja en mer effektiv förvaltning har regeringen fattat beslut om att alla myndigheter med fler än 50 anställda ska beställa sina varor och tjänster elektroniskt. Detta ska även förenkla för företag som levererar till offentlig sektor. Beslutet beräknas kunna bidra till besparingar på (dnr N2012/3598/RS). ESV har regeringens uppdrag att leda och samordna införandet av elektroniska beställningar. E-förvaltningsfrågorna redovisas också under utgiftsområde 22. Utveckling av statliga redovisningsregler I samband med den ekonomiska krisen har flera initiativ tagits inom EU för att förbättra uppföljningen och informationen när det gäller den ekonomiska redovisningen och statistiken. Svenska redovisningsregler mäter sig bra i en internationell jämförelse, men trots det krävs ett utvecklingsarbete framöver. Regeringen anser att det är viktigt att gör en ambitiös satsning i syfte att utveckla de statliga redovisningsreglerna till att bli mer jämförbara med en internationell standard och då främst med regelverket i andra EU-länder. Tabell 3.2 Anslagsutveckling 1:1 Statskontoret 1 Motsvarar 91 742 tkr prisnivå. Anslaget används för Statskontorets förvaltningskostnader och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. Anslaget används också för att finansiera avvecklingskostnader i samband med att för utveckling i staten () avvecklas (dnr S2012/4207/). Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Statskontoret Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Regeringen föreslår även att anslaget ökas med för att finansiera kostnader vid ett eventuellt inrättande av ett nytt myndighetsregister. Slutligen minskas anslaget planenligt med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Statskontoret , varav regeringen beräknar att kommer att disponeras av Statskontoret. , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Verksamheten vid Statens servicecenter finansieras med avgiftsintäkter från de myndigheter som är anslutna till Statens servicecenter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 servicecenter erbjuder tjänster inom ekonomiadministration, löneadministration samt e- handel. Fram till dess att myndighetens verksamhet är självfinansierande kommer myndigheten utnyttja en räntekontokredit. Myndigheten redovisar ett beräknat underskott som kommer att balanseras genom beräknat överskott åren därefter i takt med att kundanslutningen ökar. Prognosen är att myndigheten redovisar ett balanserat resultat senast vid utgången av . Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:2 Kammarkollegiet 1 Motsvarar 70 176 tkr prisnivå. Anslaget används för Kammarkollegiets förvaltningskostnader och inkluderar kollegiets kostnader för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt vissa mindre skadestånd enligt 4 § förordningen (1995:1301) om handläggning av skadeståndsanspråk. Utöver förvaltningsanslaget disponerar Kammarkollegiet anslagsposter under ett åttiotal anslag inom 21 utgiftsområden för olika ändamål. Kammarkollegiets verksamhet finansieras dock till större delen av avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.6 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten avser auktorisation av tolkar m.m. och stiftelserätt. Verksamheten är anslagsfinansierad. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I samband med ansökan tas en avgift ut enligt avgiftsförordningen (1992:191). Kammarkollegiet disponerar inte ansökningsavgifterna. Uppdragsverksamheten avser kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet, ramavtalsupphandling, fordringsbevakning och registrering av trossamfund. överförs uppdragsverksamheten administrativ service till Statens servicecenter. Intäkternas och resultatets storlek inom uppdragsverksamheten beror i huvudsak på utfallet av försäkringsverksamheten. Kostnaderna inom försäkringsverksamheten består till största delen av försäkringsersättningar. Ramavtalsverksamheten finansieras av avgifter som tas ut av leverantörerna. Avgiften för ramavtalsupphandlingen ska sättas så att full kostnadstäckning uppnås. Över- och underskott bör balanseras över flera verksamhetsår eftersom kostnaderna uppstår i inledningen av upphandlingen, medan intäkterna kommer först när avtalen är tecknade. Intäkterna, som i huvudsak är baserade på leverantörernas omsättning på ramavtalen, faktureras i efterskott. Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Kammarkollegiet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Anslaget ökas varaktigt med mot bakgrund av att Kammarkollegiet numera är värdmyndighet för . Finansiering sker genom en neddragning med motsvarande belopp av anslaget 1:1 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Genom överföring av dels från utgiftsområdena 1 respektive dels för arbetstagares uppfinningar (SNAU) från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökar anslaget anvisas under anslaget 1:2 Kammarkollegiet . , 2015 och 2016 beräknas anslaget Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Skälen för regeringens förslag: I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet anser regeringen att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffningstillfället tillfälligt bör finansieras från en kredit hos Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats bör anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter inklusive ränta regleras genom betalning av krediten. Krediten utnyttjades med totalt av Myndigheten för kulturanalys och Havs- och vattenmyndigheten. har krediten utnyttjats med av Statens servicecenter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgå till högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter. 3.5.41:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen 1 Motsvarar 45 138 tkr prisnivå. Anslagets ändamål är att finansiera kostnader för utveckling och förvaltning av statens informationssystem för budgetering och uppföljning (). I detta ingår kostnader för utveckling 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och förvaltning av verksamhetsstöden för budgetering och hantering av dokument inom den statliga budgetprocessen (RK statsbudgetstöd).