prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — Den slutgiltiga pris- och löneomräkningen av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ökar utgifterna med ca i förhållande till 2012. Omräkningen för 20142016 bedöms bli högre än 2013. I detta avsnitt redovisas och analyseras utveck- lingen av utgifterna på statens budget och de takbegränsade utgifterna 20122016. ökade utgifterna för statsskulds- räntor kraftigt; jämfört med var utgifterna högre. Ökningen beror i huvudsak på högre räntebetalningar på lån i svenska kronor, vilket bl.a. förklaras av att räntorna på statsskuldsväxlar steg jämfört med . Dessutom bidrog lägre överkurser vid emission till att räntebetalningarna blev högre. Det beror främst på att introducerade ett nytt tioårigt referenslån . Räntan på det nya lånet låg närmare de aktuella marknadsräntorna än motsvarande referenslån 2010. utgifterna också bli tillfälligt höga till följd av att en realobligation förfaller till betalning. Bortsett från dessa tillfälliga effekter finns huvudsakligen två sinsemellan motverkande faktorer som påverkar ränteutgifterna : låga men stigande marknadsräntor och en minskande statsskuld. Fram dominerar effekten av stigande marknadsräntor. blir effekten av en minskande statsskuld starkare och ränte- utgifterna, rensat från tillfälliga effekter, minskar. Budgeteringsmarginalen, dvs. skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna, beräknas uppgå till 2012, och till 50 respektive 2013 och 2014. beräknas budgeteringsmarginalen uppgå till . Regeringens bedömning av utgiftstaket innebär att budgeteringsmarginalen beräknas uppgå till detta år (se avsnitt 11.4.2). Tabell 8.1 Utgifter på utgiftsområden i statens budget och takbegränsade utgifter 20112016 Miljarder kronor om inget annat anges 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgiftsområden på statens budget (exklusive statsskuldsräntor) och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. 3Regeringens bedömning av utgiftstak (se avsnitt 11.4.2). Källa: Egna beräkningar. I prognosen för utgifterna per utgiftsområde och i beräkningen av utgiftsramarna för 20132016 har hänsyn tagits till tidigare beslu- tade och aviserade utgiftsreformer och bespa- ringar (se tabell 8.4). Vidare har de makroekonomiska förutsätt- ningarna, volymantaganden inom vissa trans- fereringssystem samt den pris- och löneom- räkning som ligger till grund för beräkningarna uppdaterats jämfört med de beräkningar som presenterades i budgetpropositionen . Förbrukningen av anslagsbehållningar på ram- anslag för förvaltnings- och investeringsändamål för 20132016 redovisas under posten Minsk- ning av anslagsbehållningar (se tabell 8.2)95. 95 Förändringar av anslagsbehållningar är skillnaden mellan anvisade medel och beräknade faktiska utgifter, dvs. nettot mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Tabell 8.2 Utgifter per utgiftsområde Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Enligt 2011/12:FiU1 och förslag till Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99). 3Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 4Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 5Regeringens bedömning av utgiftstak (se avsnitt 11.4). Källa: Egna beräkningar. De takbegränsade utgifterna beräknas vara högre 2012 jämfört med , varav förklaras av högre utgifter inom ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. År 20132016 förväntas den årliga utgiftsökningen bli lägre och uppgå till . De huvudsakliga faktorerna bakom den årliga förändringen av de takbegränsade utgifterna framgår av tabell 8.3. Tabell 8.3 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Övrigt (volymer m.m.) 1 Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten ingår inte. Vidare ingår inte medel som i propositionen Vårändringsbudget 2012 (prop. 2011/12:99) föreslås tillföras transfereringsanslagen (känsliga för förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar) 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Källa: Egna beräkningar. Förändringar till följd av beslutade, föreslagna och aviserade åtgärder Beslutade, föreslagna och aviserade åtgärder beräknas minska utgifterna under utgiftstaket för staten med sammanlagt ca (se tabell 8.3). I tabell 8.4 redovisas hur denna förändring fördelas på enskilda år och utgiftsområden. Nedan kommenteras några av de största utgiftseffekterna 20122016 till följd av beslutade, föreslagna eller aviserade åtgärder. Den överenskommelse om ett gemensamt ansvarstagande för den samlade asyl- och migrationspolitiken som regeringen träffade med de gröna bidrar till högre anslag 2012 och högre anslag på utgiftsområde 8 Migration. I budget- propositionen kommer regeringen att föreslå ökningar även på andra utgiftsområden till följd av denna överenskommelse. Regeringen kommer då att föreslå minskningar av anslaget 1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik under utgiftsområde 8 Migration. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2010/11:99) ökades anslaget 1:2 Ersättningar och bostads- kostnader under utgiftsområdet med 875 mil- joner kronor 2011, vilket innebär att anslaget minskar med motsvarande belopp 2012 till följd av beslutade åtgärder. minskar utgifterna på utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg med jämfört med , till följd av att beslut om vissa specialdestinerade statsbidrag endast har fattats fram . För att förbättra den ekonomiska situationen för barnfamiljer, särskilt för ensamstående föräldrar, aviserade regeringen i budgetproposi- tionen en höjning av det särskilda bi- draget i bostadsbidraget fr.o.m. . Till följd av detta beräknas utgifterna öka med ca under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Vidare förklaras utgifts- ökningen inom utgiftsområdet av de ytterligare höjningar av bostadsbidraget som gäller och som då uppgår till ca . Dessa åtgärder syftar till att stärka ekonomin för de barnfamiljer och unga utan barn som har de lägsta inkomsterna utan att incitamenten till arbete försvagas i alltför stor utsträckning. Med anledning av inbromsningen på arbets- marknaden har medel avsatts för en rad temporära åtgärder inom arbetsmarknads- politiken, vilka bidrar till att utgifterna på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökar 2012. minskar de tillfälliga satsningarna i omfattning, vilket bidrar till att utgifterna på utgiftsområdet minskar successivt fram . På utgiftsområde 22 Kommunikationer höjdes anslagen 2012 och 2013 efter förslag i budgetpropositionen , bl.a. för underhåll av vägar och järnvägar. Denna tvååriga extra- satsning bidrar till att utgifterna på utgifts- området 2013 är högre än 2014. Regeringen kommer att återkomma med förslag till ett nytt infrastrukturbeslut som syftar till att möta framtida behov inom transportsystemet. Utfasningar av tillfälliga stimulansåtgärder, bl.a. tidigareläggningar av underhållsåtgärder och den s.k. närtidssatsningen, bidrar till lägre anslagsnivåer på utgiftsområdet jämfört med . För att möjliggöra viktiga investeringar som medfinansieras med bl.a. brukaravgifter har tidigare vissa omfördelningar av de statliga anslagen gjorts mellan åren. Detta förklarar skillnaden i beräknad utgiftsnivå på utgiftsområdet. Det kapitaltillskott till bolaget ningsmark i som beslutat om bidrar till att utgifterna på utgiftsområde 24 Näringsliv ökar tillfälligt med ca 2012. Till följd av den förväntade relativt svaga utvecklingen av kommunsektorns inkomster infördes ett tillfälligt statsbidrag på 2011, vilket innebär att bidragen till kommunsektorn minskar med motsvarande belopp 2012. Sammantaget innebär detta att utgifterna under utgiftstaket ökar med ca 2012, minskar med ca 4 miljarder och 2014, minskar med 5 miljarder samt i princip är oförändrade 2016 till följd av beslutade, föreslagna och aviserade åtgärder. Tabell 8.4 Utgiftsförändringar 20122016 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade och föreslagna åtgärder och finansieringar1 Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. -0,04 -0,02 -0,03 UO 2 Samhällsekonomi och -0,13 -0,01 -0,02 UO 3 Skatt, tull och -0,01 -0,06 -0,01 -0,37 -0,01 UO 6 Försvar och -0,10 -0,21 -0,13 -0,10 -0,22 UO 9 Hälsovård, sjukvård -1,50 -0,02 UO 10 Ekonomisk trygghet -0,17 -0,25 -0,05 -0,01 UO 11 Ekonomisk trygghet -0,01 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn UO 13 Integration och -0,11 -0,19 UO 14 Arbetsmarknad och -2,16 -1,40 -2,43 -0,14 -0,88 -0,41 -0,06 -0,10 UO 16 Utbildning och -1,17 -0,05 -0,77 -0,56 UO 17 Kultur, medier, -0,06 -0,02 UO 18 Samhällsplanering, -0,01 -0,02 UO 19 Regional tillväxt -0,11 -0,01 -0,74 UO 20 Allmän miljö- och -0,20 -0,32 -0,16 -0,05 -0,04 -0,45 -0,06 -0,62 -0,09 -0,06 -2,69 -0,16 UO 23 Areella näringar, -0,45 -0,15 -1,04 -1,13 -0,01 -0,56 -0,03 UO 25 Allmänna bidrag till -3,16 -0,22 UO 27 Avgiften till -3,80 -4,34 -4,87 -0,03 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten och överföringar av anslag mellan utgiftsområden ingår ej. 1 föreslagna åtgärder och finansieringar avser förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99) exklusive medel som föreslås tillföras transfereringsanslagen (känsliga för förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar) 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Källa: Egna beräkningar. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål I den inledande fasen av budgetprocessen hanteras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas sedan om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. Omräkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen . De kostnader som räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräk- ningen används separata index för pris- utvecklingen inom de tre nämnda utgifts- grupperna. Vid omräkningen av löner används ett arbets- kostnadsindex som baseras på utvecklingen av lönekostnaden för tjänstemän i den konkurrensutsatta sektorn före det aktuella året, med avdrag för ett tioårigt genom- snitt av produktivitetsutvecklingen inom den privata tjänstesektorn. För omräkningen av löner 2013 är omräkningstalet , till följd av att produktivitetsavdraget blev lika stort som förändringen av arbetskostnads- index. Lokalhyror som inte omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i pris- och löneomräkningen om med ett index som motsvarar av den årliga förändringen av konsumentprisindex före det aktuella budgetåret. För omräkningen av hyror 2013 är omräkningstalet för hyresavtal som inte kan omförhandlas. Om- räkningen för hyresavtal som kan omförhandlas bygger på prisutvecklingen från det att avtalet tecknades eller senast hade kunnat tecknas om. Detta omräkningstal är individuellt för varje berört anslag. För omräkningen av övriga förvaltnings- kostnader används samma index för alla anslag som pris- och löneomräknas. Detta index fast- ställs genom en sammanvägning av flera index från avseende utgifter som förekommer vid myndighetsutövning. För omräkningen av övriga förvaltningskostnader 2013 är omräkningstalet . Pris- och löneomräkningen av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål gör att utgifterna ökar med 2012 och med 2013. År 20142016 förväntas den årliga omräkningen bli högre än både 2012 och 2013. De statliga utgifterna påverkas av den ekono- miska utvecklingen i och omvärlden. bidrar makroekonomiska förändringar sammantaget till att de takbegränsade utgifterna ökar med jämfört med . ökar utgifterna till följd av sådana faktorer med 17 respektive . ökar utgifterna till följd av makroförändringar med 11 respektive . Flera transfereringar till hushållen följer den allmänna pris- och löneutvecklingen med viss eftersläpning, t.ex. sjukpenningen, föräldra- penningen, sjuk- och aktivitetsersättningen samt garantipensionen. Det låga resursutnyttjandet under framför allt 2009 och 2010, till följd av den ekonomiska krisen, förde med sig en något svagare pris- och löneutveckling än normalt, särskilt och i viss mån även . bedöms pris- och löneökningstakten bli högre och därmed ökar även transfereringsutgifterna i snabbare takt. De inkomstgrundade pensionerna följer normalt sett inkomstindex, vilket speglar de tre senaste årens reala genomsnittliga inkomst- utveckling, med tillägg för inflationen . leder den relativt höga ökningstakten av inkomstindex och balanse- ringen i ålderspensionssystemet till en förhållandevis snabb ökning av pensionerna. Sammantaget bidrar den makroekonomiska utvecklingen till att pensionsutgifterna ökar med 2012. väntas utgifterna för ålderspensions- systemet öka till följd av makroekonomiska faktorer med 2013, 2014, 2015 och 2016. Den svagare utvecklingen av pensionerna 2014 och 2015 beror bl.a. på att den s.k. bromsen i pensions- systemet då är aktiverad. Det är en följd av att pensionssystemets skulder överstiger dess tillgångar och det medför att de inkomst- relaterade pensionerna ökar i långsammare takt än vad de annars hade gjort. beräknas återigen pensionssystemets tillgångar överstiga dess skulder, vilket bidrar till den högre ökningstakten av pensionsutgifterna detta år. De arbetsmarknadsrelaterade utgifterna minskar mot slutet av prognosperioden Den starka återhämtningen på arbetsmarknaden bidrog till att de arbetsmarknads- relaterade utgifterna minskade detta år. Bland annat som en följd av de statsfinansiella problemen i flera euroländer bromsade dock svensk ekonomi in , vilket bidrar till en något högre arbetslöshet 2012 och 2013 jämfört med . Den högre arbetslösheten är den främsta förklaringen till de högre beräknade volymerna i arbetslöshets- försäkringen och arbetsmarknadspolitiska program (se tabell 8.5), vilket bidrar till högre utgifter dessa år jämfört med . År 20142016 väntas arbetsmarknaden återigen utvecklas starkt och arbetslösheten falla tillbaka, vilket bidrar till att volymerna i de arbetsmarknadsrelaterade transfererings- systemen minskar . I takt med de fallande volymerna i dessa system väntas också utgifterna minska samtliga år 20142016 (se diagram 8.1). Diagram 8.1 Utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program1 samt antalet helårsekvivalenter i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program 20112016 Utgifter (vänster y-axel) Antal helårsekvivalenter (höger y-axel) Anm.: Utfall 2011 och beräknade utgifter/volymer 2012-2016. 1 Avser utgifter på anslagen 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Källa: Egna beräkningar. Tabell 8.5 Helårsekvivalenter i vissa ersättningssystem 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning. I tabellen anges därför endast volymer . Källa: Egna beräkningar. En stor del av förändringen av de takbegränsade utgifterna förklaras av andra faktorer än beslutade åtgärder, pris- och löneomräkningen och makroekonomiska förändringar. Totalt uppgår dessa övriga faktorer till 2012, varav 4 miljarder beror på volymförändringar inom regelstyrda transfereringssystem. Utgiftsökningen till följd av volymförändringar beror främst på ett ökat antal personer med tilläggs- och inkomstpension (se tabell 8.6). Även ökade volymer i föräldrapenningen bidrar till högre utgifter. En ytterligare förklaring till de högre utgifterna till följd av övriga faktorer är att utgifterna under utgiftsområde 22 Kommunikationer ökar 2012, bl.a. till följd av senareläggningar av infrastrukturinvesteringar som ursprungligen var avsedda att belasta anslagen 2011. Vidare bidrog förseningar av åtgärder för landsbygdens miljö och struktur till att utgifterna blev lägre 2011. Dessa förseningar bidrar till högre utgifter jämfört med . Utgifterna för det internationella biståndet väntas till följd av övriga faktorer öka 2012 jämfört med , vilket bl.a. förklaras av att anslagssparande väntas användas 2012. Utgifterna för stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken var något lägre 2011 jämfört med på grund av en nedgång i antalet nya åtaganden som ingicks inom ramen för investeringsstödet riktat till bostäder anpassade för äldre. Utgifterna för investeringsstödet antas dock öka 2012 jämfört med . Fortsatt fallande ohälsorelaterade utgifter De ohälsorelaterade utgifterna under utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp beräknas minska samtliga år 20112016 (se diagram 8.2). beräknas utgifterna inom detta område till följd av volymförändringar vara lägre än 2011. Den samlade volymen i sjukförsäkringen (sjukpenningen samt sjuk- och aktivitetsersättningen) har fallit . År 20032006 minskade antalet sjukpenningdagar medan antalet personer med sjuk- och aktivitets- ersättning fortsatte att öka. År 20072010 föll volymerna i båda systemen. Volymen i sjuk- penningen ökade dock 2011 jämfört med , vilket främst förklaras av ett återflöde av personer som lämnade sjuk- penningen till följd av att de förbrukat maximalt antal dagar, men också av något fler nya sjukfall, samt av att sjukfallen blev något längre. planar utvecklingen av antalet sjukpenningdagar ut. Nedgången i antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsätter dock under hela prognosperioden. Bland dem som har sjukersättning kommer utflödet till bl.a. ålderspension att överstiga inflödet till ersättningen. Vidare upphör ersättningsformen tillfällig sjukersättning vid slutet av 2012. Diagram 8.2 Utgifter för sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning1 samt antalet helårsekvivalenter i sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning 20112016 Utgifter (vänster y-axel) Antal helårsekvivalenter (höger y-axel) Anm.: Utfall 2011 och beräknade utgifter 20122016. 1 Avser utgifter på anslagen 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. och 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Källa: Egna beräkningar. Fler barn och fler pensionärer Antalet personer med inkomst- och tilläggs- pension beräknas öka markant framöver, vilket huvudsakligen beror på demografiska faktorer. Trots att det totala antalet pensionärer ökar kraftigt väntas antalet pensionärer med garantipension eller bostads- tillägg minska något . Det beror på att fler nytillkomna pensionärer har inkomstgrundad pension och på att de nytill- komna pensionärerna generellt har en högre inkomstgrundad pension än dagens ålders- pensionärer. De nytillkomna pensionärerna väntas därför inte erhålla garantipension och bostadstillägg i samma utsträckning som dagens pensionärer. Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat kontinuerligt och beräknas fortsätta att öka framöver. beror framför allt på att fler barn föds. Det ökade barnafödandet medför även att antalet barnbidrag väntas öka . Tabell 8.6 Volymer inom olika transfereringssystem 37,0%kv 37,0%kv 63,0%m 63,0%m 46,7%kv 46,4%kv 53,3%m 53,6%m 59,7%kv 61,6%kv (netto), miljoner 40,3%m 38,4%m 64,5%kv 64,0%kv dagar (netto), miljoner 35,5%m 36,0%m 60,1%kv 59,6%kv 39,9%m 40,4%m 47,9%kv 47,4%kv 52,1%m 52,6%m 55,0%kv 54,7%kv 45,0%m 45,3%m 80,5%kv 80,2%kv 19,5%m 19,8%m 80,7%kv 79,6%kv 19,3%m 20,4%m 52,3%kv 52,2%kv 47,7%m 47,8%m 49,3%kv 49,5%kv 50,7%m 50,5%m 93,3%kv 93,1%kv 6,7%m 6,9%m 76,9%kv 76,3%kv 23,1%m 23,7%m 55,0%kv 55,5%kv 45,0%m 44,5%m 48,0%kv 52,0%m 48,6%kv 48,6%kv 51,4%m 51,4%m 59,9%kv 60,0%kv 40,1%m 40,0%m Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, vilka redovisas i avsnitt 6. I tabellen anges därför endast volymer . När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 466 300 personer 2010 och 465 100 personer 2011. Källa: Egna beräkningar. Det ekonomiska läget i kommunsektorn 9 Det ekonomiska läget i kommunsektorn Kommunsektorn beräknas 2012 samman- taget redovisa ett ekonomiskt resultat på . Resultatet uppfyller balanskravet, men bedöms understiga god ekonomisk hushållning. I takt med att tillväxten i svensk ekonomi tar fart väntas även det kommunala skatte- underlaget växa snabbare. Sammantaget be- räknas kommunsektorn redovisa ett resultat på mellan 20132016. I slutet av bedöms resultatet vara i nivå med god ekonomisk hushållning. Kommunerna och landstingen antas anpassa sina kostnader i syfte att åtminstone klara balanskravet. Ökningen i den kommunala konsumtionen förväntas därför dämpas 2012. De efterföljande åren ökar konsumtionen i takt med inkomsterna. Den kommunalt finansierade sysselsätt- ningen beräknas i stort sett vara oförändrad . Sysselsättningen i kommun- sektorn väntas falla något, som sysselsättningen bland privata utförare av välfärdstjänster ökar. Soliditeten i den samlade kommunsektorn är relativt god och prognostiseras en stabil utveckling . Det finns dock betydande skillnader mellan olika kommuner där vissa visar upp en svag finansiell ställning, vilket bl.a. beror på omfattande pensionsåtaganden. 9.1Kommunsektorn en stor del av svensk ekonomi Det ekonomiska läget i kommunsektorn beskrivs i flera olika avsnitt i denna proposition. Syftet med detta avsnitt är att förmedla en samlad och fördjupad bild av det ekonomiska läget i kommuner och landsting. I avsnittet beskrivs inledningsvis utvecklingen av kommun- ernas finanser, dvs. inkomsterna, utgifterna, det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet i kommunsektorn. Därefter redogörs för den reala sidan av kommunsektorns verksamhet, dvs. den kommunala konsumtionen, produktivitetsutvecklingen och förändringen av antalet kommunalt finansierade arbetstimmar och sysselsättning. Även skuldsättningen och soliditeten i kommunerna beskrivs. Avslutningsvis redogörs för hur prognosen för kommunsektorns finanser har reviderats jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen . Utrymmet för verksamhet finansierad av kommuner och landsting styrs bl.a. av kommunallagens (1991:900) krav på god ekonomisk hushållning och det s.k. balanskravet, vilka beskrivs närmare i avsnitt 11.5. I avsnitt 10 redogörs sedan för kommunsektorns del av den totala offentliga sektorns finansiella sparande och sektorns finansiella ställning. Vidare beskrivs utvecklingen av kommunsektorns finanser under de närmast föregående åren utförligt i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2011/12:102). Verksamhet som finansieras av kommuner och landsting är av stor betydelse för svensk ekonomi och arbetsmarknad i allmänhet och för tillhandahållandet av välfärdstjänster i synnerhet. Kommunsektorn svarar för av konsumtionsutgifterna i den offentliga sektorn och för närmare hälften av den offent- liga sektorns totala utgifter. Den kommunala konsumtionen, som i huvudsak utgörs av utgifter för vård, skola och omsorg, uppgår till av BNP.