prop · H0031d34 · 2012-09-20 00:00:00 — Tabell 2.9 ovan sammanfattar insatserna inom en konkurrenskraftig livsmedelssektor och landsbygdsprogrammet. Inom fiskeriprogrammet görs flera satsningar för att främja det nya matlandet. Åtgärderna är av betydelse främst för visionens fokusområden primärproduktion, förädlad mat och matturism. Vidare har det funnits möjligheter att söka medel till åtgärder inom vattenbruket och beredningsindustrin. Medlen har även gått till satsningar på fisketurism och god fiskevård, vilket ger möjligheter för turistföretagare på landsbygden. Till arbetet med visionen har en kommunikationsplattform tagits fram . Plattformen har förankrats och strategier för respektive fokusområde har påbörjats. Arbetet har letts av , och . Kännedomen om regeringens arbete med visionen har ökat sedan den första mätningen gjordes 2011. det nya matlandet är en vision om att skapa fler jobb genom satsningar på mat och livsmedelsproduktion samt på mat i kombination med upplevelser. Målet är att skapa 20 000 nya jobb till 2020. En effektmätning av de mål som är uppställda för visionens respektive fokusområden kommer att göras och ligga till grund för det fortsatta arbetet och för prioriteringar. Det är en vision om en livskraftig landsbygd och arbetet är nu inne på sitt femte år. Satsningen i budgetpropositionen 2011 innebar ett helhetsgrepp genom ökade möjligheter till insatser inom visionens samtliga fokusområden som t.ex. måltiden inom offentlig sektor, vilt samt fiske och vattenbruk. Livsmedelsindustrin är en viktig arbetsgivare inom det svenska näringslivet med en spridning över hela landet. Med en framgångsrik livsmedelsindustri förbättras även förutsättningarna för jordbrukssektorns företag. Trots den lågkonjunktur som ekonomin genomgår har en svag produktionsökning inom den svenska livsmedelsindustrin resulterat i att livsmedelsbranschen har klarat sig relativt bra. Trenden visar på effektivare och mer innovativa svenska livsmedelsföretag med färre anställda. ökar antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. Företagen har gynnats genom ökad efterfrågan på ekologiska produkter samt mat med lokal prägel. Försäljningen av ekologiska livsmedel ökade . Turistnäringen fortsätter att växa, vilket bidrar till att stärka visionen det nya matlandet. Närmare en tredjedel av de pengar som en turist spenderar i går till mat och måltider. Utländska turister har mer än fördubblat sin konsumtion på svenska restauranger . Regeringens bedömning är att arbetet med visionen bidrar till att öka medvetenheten om svenska mervärden i mat och måltider och ger förutsättningar för ökad turism och sysselsättning. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Insatserna inom arbetet med visionen har bidragit till att bygga upp nya kontaktytor och samarbetsmöjligheter. Projektet har vuxit, har fler skolor än tidigare engagerats och äldrevården har involverats. Restaurangerna har fått ett utökat kontaktnät för upphandling av viltkött. Butikernas, och därmed konsumenternas, möjligheter att få tillgång till vilt har därmed ökat. En ökad handel med produkter av vilt medför i sin tur förbättrade möjligheter för landsbygdsbaserade företag att diversifiera sig mot jaktturism, viltbruk och handel med viltprodukter. Regeringens satsning att synliggöra den samiska maten tillsammans med åtgärder för samisk matturism gynnar turistnäringen och förväntas innebära ökad efterfrågan på förädlade samiska matprodukter. Satsningen inom fiskeriprogrammet med att upprätta fiskeområden är ett led i att stärka diversifiering och företagsamhet inom fiskerinäringen i kustområden, framför allt med koppling till besöksnäring och matrelaterad turism. De satsningar som görs inom ramen för en konkurrenskraftig livsmedelssektor, landsbygdsprogrammet och fiskeriprogrammet kompletterar varandra och stärker möjligheterna att nyttja den totala potential som finns till ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv med ökat företagande, tillväxt och fler jobb i hela landet. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. leder det samiska språkarbetet. En levande samisk kultur Genom en ändring i regeringsformens målsättningsstadgande, som trädde i kraft , slås fast bl.a. att samiska folkets möjlighet att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. Av ändringen framgår att samiska folket har en särskild ställning som urfolk i landet. Regeringens vision bruka utan att förbruka sammanfaller till stor del med arbete med landsbygdsprogrammet och livsmiljöprogram Eallinbiras. driver inom programmet flera åtgärder för företagsutveckling med fokus på hållbarhet och långsiktigt hållbart nyttjande. Inom landsbygdsprogrammet har ett särskilt ansvar för samiska närings- och landsbygdsutvecklingsfrågor. För perioden 20072013 är den sammanlagda budgeten . har 303 ansökningar mottagits, varav 187 beviljats. har av medlen förbrukats. Samers hälsa, arbets- och livsvillkor De samiska förhållandena skiljer sig i många avseenden från det övriga samhället. Hit hör t.ex. samernas status som enda urbefolkning i nordvästra . Samerna är minoritetsbefolkning i de länder där de bor, vilket påverkar deras möjligheter att utveckla ett eget närings-, kultur- och samhällsliv. Det saknas en samlad bild om de samiska samhällenas livsbetingelser och de samiska samhällenas förhållanden till de majoritetssamhällen där de lever, vilket även FN:s specialrapportör för hälsa påpekade vid sitt besök i . Det finns ett stort behov av samordning och fördjupning av den samerelaterade forskningen mellan såväl forskningsfinansiärer som forskningsutförare. Regeringen har gett för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, och för arbetsliv och socialvetenskap i uppdrag att utlysa medel till ett fyraårigt tvärvetenskapligt forskningsprogram för att belysa problematiken. Den svenska renhjordens storlek uppgick till ca 252 000 djur, vilket är i nivå med föregående år. har antalet slaktade renar stabiliserats till runt ca 55 000 renar. Även priset har stabiliserats, strax per kilo. 2010/2011 var priset per kilo. 2010/2011 slaktades 56 349 renar. Det är en ökning i jämförelse med 2009/2010. Regeringens satsning att sänka kostnaderna vid köttkontroll har haft en positiv effekt för de småskaliga renslakterierna i glesbygden som har möjlighet att slakta ett mindre antal renar åt gången. Flera samiska företag inriktade på slakteri- och förädlingsverksamhet har etablerats . Enligt sametingslagen (1992:1433) ska , förutom att leda, bl.a. fastställa mål för det samiska språkarbetet. Tillämpningen av den språkhandbok som har tidigare tagit fram på uppdrag av regeringen har följts upp. Uppföljningen visar bl.a. att handboken är väl känd bland tillfrågade myndigheter, kommuner och landsting. Genomförandet av regeringens nya minoritetspolitiska arbete har intensifierats . Det samiska förvaltningsområdet har utvidgats och fortsatt stöd har getts till kommuner och landsting inom det samiska förvaltningsområdet. De två samiska språkcenter som etablerats har fortsatt att utveckla sitt arbete. Vidare har en uppföljning av efterlevnaden av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk genomförts. Urfolket samerna lever i , , och . Samarbetet mellan , och är, vad gäller frågor som rör samer, välutvecklat och sker inom en rad olika områden. beslutade , och att utse nationella förhandlingsdelegationer och därefter inleda förhandlingar om en Nordisk Samekonvention för de tre länderna. Förhandlingarna påbörjades och hölls tre förhandlingstillfällen. Renskötselkonventionen, som syftar till bl.a. att reglera det gränsöverskridande renbetet mellan och , har ännu inte ratificerats av länderna och ärendet är under fortsatt beredning i . Rapportering till internationella organ Flera av de internationella konventioner som har ratificerat rör även samerna som urfolk. De internationella organens synpunkter utgör underlag för regeringens framtida samepolitik. granskade för mänskliga rättigheter inom ramen för rådets allmänna ländergranskning, (UPR). Under denna granskning gav rådet ett antal rekommendationer som rör hanteringen av olika frågor som rör samerna. kommer lämna en halvtidsrapportering om hur rekommendationerna har hanterats. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 ska 2012 rapportera till för avskaffande av rasdiskriminering (CERD) vilka åtgärder som har vidtagits i enlighet med konventionen vad gäller bl.a. urfolket samerna. rapporterade till rådgivande kommitté som övervakar efterlevnaden av ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. besökte European Commission against Racism and Intolerance (ECRI) . kommer ECRI att lämna en rapport om situationen i . , som övervakar efterlevnaden av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, lämnade sin rapport om efterlevnad av konventionen. antog sina rekommendationer om hur bör förbättra sitt arbete inom området. Vad gäller det samiska språket rekommenderades bl.a. att öka tillgången på tvåspråkig undervisning. Det fortsatta arbetet med att utveckla och anpassa rennäringen och de andra samiska näringarna, bl.a. inom ramen för livsmiljöprogram Eallinbiras och landsbygdsprogrammet, utgör delar i att nå visionen bruka utan att förbruka. En ny renskötselkonvention mellan och bedöms ge förutsättningar för en långsiktigt hållbar renskötsel över . Det samiska språkets ställning i samhället är fortsatt svag. Bedömningen är emellertid att insatserna, såsom kunskapshöjande insatser riktade mot kommuner och etablering av samiska språkcentra som påbörjats , kommer att få positiva effekter . Landsbygden med stärkt utvecklingskraft Befolkning, sysselsättning och företagande på landsbygden landsbygder uppvisar både områden som är expansiva och områden med befolkningsminskningar. Generellt har områden i närheten av större befolkningscentrum en mer dynamisk utveckling än mer glest befolkade områden. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 folkmängd ökade med 301 641 personer . Sammantaget för perioden är det endast storstadsområdena som har ett positivt flyttnetto. Tabell 2.10 visar befolkningsutvecklingen och sysselsättningsutvecklingen och bygger på indelning av kommuner. Tabell 2.10 Befolknings- och sysselsättningsutveckling 20062010 (tillväxt i antal Stärkt utvecklingskraft i landsbygder I skrivelsen En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167, 2008/09:NU19, rskr. 2008/09:267) slog regeringen fast att landsbygd är en viktig resurs för hela landets utveckling och hållbara tillväxt samt att arbetet med landsbygdsfrågor ska bedrivas fortlöpande inom alla politiska områden. En uppföljning av strategin gjordes 2010 och arbetet fortgår i i syfte att tydliggöra landsbygdsperspektivet. Ett landsbygdsforum, dvs. en mötesplats för dialog med landsbygdens organisationer och aktörer har också inrättats. Landsbygdsprogrammet för perioden 20072013 består av ett trettiotal olika åtgärder, var och en med angivna omfattnings-, resultat- och effektmål, för vilka indikatorer har definierats. Här redovisas huvuddragen av resultaten för åren 20072011. Effekten av åtgärderna kan redovisas först efter genomförda utvärderingar. En halvtidsutvärdering av det svenska landsbygdsprogrammet genomfördes av . Utvärderingen drog slutsatsen att flera delar inom programmet fungerar bra men att vissa delar, framför allt inom axel 1 och axel 3, inte når upp till de mål som föresatts inom programmet. överlämnades ett förslag till ändring av landsbygdsprogrammet till EU- kommissionen. Syftet med ändringen var att samla resurserna kring åtgärder som har varit framgångsrika och där efterfrågan är stor. Programändringen innebar också en satsning på prioriterade områden såsom förbättrad djurvälfärd och utbyggnad av infrastruktur för bredband på landsbygden. har arbetet med nästa landsbygdsprogram påbörjats. har på uppdrag av regeringen utarbetat ett tekniskt underlag som är ett viktigt underlag i arbetet med nästa program, för perioden 20142020. Verket redovisade uppdraget . tillfördes programmet ca , bl.a. på grund av den s.k. hälsokontrollen. De tillförda medlen har använts för satsningar på klimat, förnybar energi, vattenhushållning, biologisk mångfald, omstrukturering av mjölksektorn samt för bredband. Vid ett jämnt utnyttjande av medlen skulle budgetutnyttjandet ha uppgått till . Som framgår av tabell 2.11 nedan har delar av stödet utnyttjats i snabbare takt. Tabell 2.11 Beviljat stöd till särskilda utmaningar Källa: Sammanställning av statistik från . 1 Inklusive nationell medfinansiering. Landsbygdsprogrammet är uppdelat i fyra åtgärdsområden, s.k. axlar. av programperioden har gått, vilket motsvarar ett prognostiserat budgetutnyttjande på . Tillsammans har länsstyrelserna, , och beviljat medel motsvarande av programperiodens budget. Den årliga beslutstakten för axel 1 och axel 3 ligger högre än en beräknad jämn belastning, medan det omvända gäller för axel 4, där beslutstakten behöver öka under återstående programperiod om resultatmålet ska uppnås. Detta beror på att åtgärderna inom axel 4 kom i gång sent. Resultaten av åtgärder, med syftet att förbättra miljön och landskapet (axel 2) redovisas under avsnitt 2.5.2 De gröna näringarna, är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. Förbättra jord- och skogsbrukssektorns konkurrenskraft (axel 1) Åtgärderna inom axel 1 syftar till att stärka företagens utvecklings- och konkurrenskraft genom kompetensuppbyggnad, ny modern teknik, resurseffektiva produktionsmetoder och nya produkter. Målgruppen för åtgärderna är företagare inom de areella näringarna och livsmedelsföretagare. Tabell 2.12 Åtgärder för en förbättrad konkurrenskraft 1 Inklusive utmaningsmedel. Källa: Sammanställning av statistik från . Investeringsstöd till modernisering av jordbruksverksamhet är den budgetmässigt största åtgärden inom axel 1 och åtgärden efterfrågas i snabbare takt än enligt planen. Stöd till samarbete och utveckling av nya produkter, liksom åtgärden för förbättrad infrastruktur, stängdes för nya ansökningar i samband med den ovan beskrivna programändringen. Skälet var att måluppfyllelsen för åtgärderna var mycket låg och intresset för att ansöka om stöd inom åtgärderna var litet. Diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden (axel 3) Åtgärderna inom axel 3 ska leda till en ökad diversifiering av landsbygdens näringsliv i syfte att främja jobb, en hög livskvalitet för dem som bor på landsbygden samt ett hållbart utnyttjande av landsbygdens samlade resurser. Målgruppen för åtgärderna inom axeln är småföretagare på landsbygden. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 2.13 Åtgärder för diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden 1 Inklusive medel från den europeiska återhämtningsplanen. Källa: Sammanställning av statistik från . Efterfrågan på medel inom axel 3 ökade och uppgången har hållit i sig. Även har insatser som avser bredbandsuppbyggnad, förnybar energi och turism dominerat. Antalet företag och projekt som har beviljats stöd 2011 ligger på samma nivå som med undantag för stöd till grundläggande tjänster där satsningar på bredband har bidragit till en ökning. Leader (axel 4) Det övergripande målet för Leader är att främja ett effektivt genomförande av landsbygdsprogrammet genom förankring, inflytande och samverkan på lokal nivå. Leadermetoden ska omfatta programmets alla insatsområden med särskilt fokus på axel 3. Målet är att minst 60 Leaderområden ska bildas . var 63 Leaderområden över hela landet i gång med verksamheter. Beslutstakten för projektstöd har ökat något jämfört med . Totalt har 2 594 Leaderprojekt beviljats och budgetutnyttjandet för axel 4 var , vilket kan jämföras med ett prognostiserat utfall på vid en jämn förbrukningstakt . P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Landsbygden i uppvisar en heterogen bild med stora variationer mellan olika områden där den tätortsnära landsbygden i flera avseenden uppvisar en expansiv och dynamisk utveckling. Den svenska ekonomin kännetecknades av en stark återhämtning som dock bromsade in under den . Utvecklingen av sysselsättningen på landsbygden ökade , vilket visar att landsbygdsområdena ger förutsättningar för jobb och företag, trots att folkmängden på landsbygden trendmässigt minskar. Arbetet i , i syfte att tydliggöra landsbygdsperspektivet i politiken, kommer att fortgå. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg såväl för jobb och tillväxt som för ett hållbart resursutnyttjande på landsbygden. Omfattande insatser genomförs inom alla axlar, bl.a. en utökad satsning på infrastruktur för bredband. Resultatmålen för axel 1 och axel 3 är fullt uppfyllda och för axel 4 är resultatmålen i huvudsak uppfyllda. För en närmare beskrivning av resultatet för axel 2 se avsnitt 2.5.2. Den programändring som överlämnades till EU- kommissionen innebär att möjligheterna att utnyttja programmets medel på ett sätt som utvecklar landsbygden och som svarar mot de nationella och regionala behoven ökar ytterligare. Jordbruk och livsmedelsförädling i norra Villkoren för stöd till jordbruket i norra regleras i anslutningsfördrag. Den produktion som är stödberättigande har successivt minskat . Det är i de mest glesbygdsdominerade inlands- och skogsområdena som tillbakagången är störst. I dessa områden minskar såväl antalet jordbruksföretag som jordbruksproduktionen. Jordbruksföretagen är mer livskraftiga i bygder med något bättre naturgivna förutsättningar. Summan av utbetalt stöd uppgick till (exkl. stöd till potatis), vilket kan jämföras med 2010. godkände kommissionen förslag om förändringar av det nationella stödet till jordbruket i norra . Förslaget innebär förenklingar och större flexibilitet i utformningen av stödet. Trots en höjning av ersättningsnivåerna så sjunker den samlade produktionsvolymen. En storleksrationalisering sker kontinuerligt, vilket innebär att de mindre företagen, särskilt i inland, läggs ned medan företag i kustområdet utökar sin produktion. Regeringen gav i uppdrag att medverka med metoder, analyser och underlag i arbete med att se över stödet till områden med naturliga och specifika begränsningar enligt förslaget till ny landsbygdsförordning. I uppdraget ingår även att genomföra en översyn av det nationella stödet till norra och bl.a. analysera stödets ändamålsenlighet. Det operativa programmet för fiskerinäringen i 20072013 (fiskeriprogrammet) började genomföras . har ca beviljats från den europeiska fiskerifonden (EFF). Den svenska offentliga medfinansieringen uppgår till ca där medel bl.a. från anslaget Åtgärder för havs- och vattenmiljö och från regeringens satsning Matlandet ingår. Andelen beviljade stöd motsvarar av den totala EFF-ramen för programperioden. Programmet har en bra genomförandegrad. Stöd från programmet ges för åtgärder inom fem prioriterade områden. Tabell 2.14 visar läget vid utgången av 2011. Tabell 2.14 Översikt över ansökningar inom fiskeriprogrammet, från programperiodens början t.o.m. utgången av 2011 fördelat per prioriterat område (PO) PO 1: Åtgärder för PO 2: Vattenbruk, PO 3: Åtgärder av PO 4: Hållbar PO 5: Tekniskt stöd 1 Den åtgärd som stöd sökts för har genomförts och sökta medel utbetalts för åtgärden. För varje område finns specifika resultatindikatorer. En del av resultatindikatorerna mäts i antal slutförda åtgärder. till måluppfyllnad avseende antal slutförda åtgärder är utfallet enligt lågt. slutfördes en oberoende halvtidsutvärdering av det operativa programmets effektivitet, vilket tillsammans med Europeiska Revisionsrättens särskilda rapport resulterade i vissa ändringar i programmet. Dessa innebar bl.a. att stödet för skrotning av fiskefartyg, tillfälliga fiskestopp, insjöfiske och omställning av fiskefartyg slopades. Den låga måluppfyllnaden antas bero på att flera mål är högt satta men också på att inte alla åtgärder som har slutförts är kopplade till en resultatindikator. Generellt har det också varit svårt för stödmottagarna att ordna med medfinansiering. Av årsredovisning framgår att de medel som finns kvar kan bidra till en högre måluppfyllnad under den resterande programperioden. En hög genomförandetakt förutsätter en effektiv handläggning. har noterat att handläggningstiderna är långa vid de länsstyrelser som hanterar få ansökningar. Resultatet från årets revisioner tyder på att det finns behov både av ändrade rutiner och av ett itbaserat handläggningssystem för utbetalningar P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 För att uppnå en effektivare och enklare handläggning arbetar sedan övertagandet från med målet att i allt ökad omfattning samordna förvaltningen av fiskeriprogrammet med landsbygdsprogrammet. Vattenbruk, fritidsfiske och fritidsfiskebaserat företagande har övertagit ansvaret för främjandet av vattenbruksnäringen. En gemensam myndighetsingång för vattenbruksföretagare som bidrar till att underlätta för den enskilde vattenbruksföretagaren med bl.a. information och praktisk hjälp har skapats. Regelförenklingsarbetet för vattenbruksföretagare har fortsatt även . har presenterat en nationell vattenbruksstrategi i dialog med näringen i syfte att utveckla näringen hållbart. För att underlätta utvecklingen av vattenbruket i har regeringen bl.a. förstärkt medfinansieringen i fiskeriprogrammet. arbete med avel av odlad fisk har förstärkts. För att ytterligare bidra till tillväxten av vattenbruksbranschen har regeringen finansierat kontrollen av musslor . När dessa odlas för humankonsumtion ska de kontrolleras före skörd för att säkerställa att de inte innehåller skadliga ämnen. Produktionen inom svenskt vattenbruk ökade enligt SCB till sammanlagt matfisk i slaktad vikt, vilket motsvarar i beräknad hel färskvikt. Det är högre än produktionen . Det sammanlagda värdet av all produktion för konsumtion har beräknats till . minskade emellertid antalet odlingsanläggningar. Enligt SCB fanns det 79 producerande odlingsanläggningar av matfisk och 72 odlingsanläggningar som producerade utsättningsfisk (s.k. sättfisk) för fiskevårdande åtgärder. Den vanligaste arten för odling till konsumtionsfisk är regnbågslax. Slakten av matfisk avsåg till regnbåge. Det innebär en produktion av , vilket innebär en ökning jämfört med regnbågsproduktionen . P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 av musslor uppgick till jämfört med 2010. SCB uppskattar att 392 personer var sysselsatta inom det svenska vattenbruket 2011. Tabell 2.15 Produktion, omsättning och antalet sysselsatta i vattenbruk Fritidsfiske och företagande inom fisketurism Utöver främjandet av fritidsfisket och företagandet inom fisketurism har även uppdraget att stärka fritidsfisket och genomföra insatser för att öka och sprida kunskaper inom området. Syftet är att få till stånd ett långsiktigt hållbart fritidsfiske och att öka företagande inom fisketurismsektorn. Ungefär en miljon svenskar i åldern bedriver fritidsfiske minst en gång och det sammantagna antalet fiskedagar uppgår till ca 13,8 miljoner. Enligt SCB har fångsten minskat med till per fritidsfiskare och år. Det svenska vattenbruket har visat på ökad omsättning och en relativt stabil sysselsättningsgrad . Regeringen gör bedömningen att det finns en fortsatt potential för vattenbruket i . Regeringen arbetar med det regelförenklingsuppdrag som presenterades av och som syftar till att stärka konkurrenskraften inom den svenska vattenbruksnäringen. ska inom ramen för sitt uppdrag främja svenskt vattenbruk och har inom ramen för det uppdraget utarbetat en nationell strategi för vattenbruket. I reformarbetet med den gemensamma fiskeripolitiken inför den nya programperioden 20142020 är vattenbruket en prioriterad fråga. Både inhemsk och utländsk fisketurism växer och är en viktig del av den naturbaserade turism som regeringen satsar på i det nya matlandet.