prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — Det är särskilt viktigt att öka arbetskraftsdeltagandet och påskynda etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare. En utredning ska lämna förslag på åtgärder för att åstadkomma detta (dir. 2011:88). Det är också angeläget att förbättra kvaliteten och resultaten i undervisningen i svenska för invandrare. Goda språkkunskaper är en viktig förutsättning för en snabb arbetsmarknadsetablering. En utredning ser över möjligheterna till ökad valfrihet och individuell anpassning av undervis- ningen i svenska för invandrare (dir. 2011:81). Unga utrikes födda som kommit till i skolåldern kan få problem med att slutföra skolan och därmed även problem med att etablera sig på arbetsmarknaden. att finna sätt att stödja dessa unga att fullfölja skolan och förbättra deras studieprestationer. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Många personer med funktionsnedsättning står långt ifrån arbetsmarknaden och gruppen förväntas växa till följd av att fler personer kommer in på arbetsmarknaden, bl.a. från sjukförsäkringen. Förutsättningarna för dessa personer att finna och behålla ett arbete måste därför förbättras. Regeringen anser att alla ska ha möjlighet att delta i arbetslivet utifrån sina förmågor och förutsättningar. Det finns tecken på att uppsättningen av arbetsmarknadspolitiska program på Arbetsförmedlingen inte är ändamålsenlig och därför kan behöva ses över. Lönesubventionerade anställningar spelar en viktig roll i detta avseende. Utredningen om arbetsmarknadspolitiska insatser för funktions- nedsatta arbetar med en analys av dessa frågor (dir. 2011:59). Det är viktigt att motverka ett tidigt utträde från arbetsmarknaden, inte minst för att säkerställa den offentliga sektorns finansiering. Pensions- åldersutredningen ser över de pensionsrelaterade åldersgränserna och de hinder och möjligheter som finns till ett längre arbetsliv (dir. 2011:34). Ett annat sätt att behålla äldre personer i arbetskraften kan vara att i större utsträckning motverka uppsägningar i djupa lågkonjunkturer. Ett system för korttidsarbete (se avsnitt 5.3) kan ge förutsättningar för långsiktigt livskraftiga företag som upplever temporärt vikande efter- frågan att behålla sin personal under djupa ekonomiska kriser. På så sätt kan de personer som är sysselsatta, men som har svårt att hitta ett annat jobb, undvika att fastna i långtids- arbetslöshet. Risken för att vissa äldre lämnar arbetslivet kan därmed minska. Personer med endast förgymnasial utbildning Personer med endast förgymnasial utbildning är den grupp som drabbats av den kraftigaste relativa försämringen på arbets- marknaden. Till viss del är grupperna som behandlats tidigare i detta avsnitt överlappande, dvs. av de unga, äldre och utrikes födda som har arbetsmarknadsrelaterade problem är det många som har en kort utbildning. Av denna anledning kommer också de åtgärder som är riktade mot dessa grupper, dvs. åtgärder inom utbildnings- systemet, åtgärder riktade mot nyanlända och åtgärder riktade mot äldre som riskerar arbetslöshet, även att träffa gruppen med endast förgymnasial utbildning. Därutöver kan vissa personer i gruppen vara i behov av om- eller vidareutbildning för att vara konkurrenskraftiga på arbetsmarknaden. Arbetsmarknaden måste bli mer inkluderande Regeringen anser att de stora skillnaderna mellan olika åldersgrupper liksom mellan inrikes och utrikes födda är oacceptabla och avspeglar strukturella problem på arbetsmarknaden. Det är därför nödvändigt att arbets- marknaden blir mer inkluderande så att fler människor med svag förankring på arbets- marknaden ges möjlighet att få jobb. Diskri- minering måste motarbetas. Det är också nöd- vändigt att motverka att kraftiga konjunktur- nedgångar får varaktiga negativa konsekvenser på sysselsättningen. Regeringen ser därför över förutsättningarna för att införa ett system för korttidsarbete som skulle kunna aktiveras nästa gång en mycket svår ekonomisk kris som kommer sig av en försvagning i världs- ekonomin, slår mot . är det framför allt personer som har svag förankring på arbetsmarknaden som drabbas i låg- konjunkturer. Det är därför viktigt att systemet för korttidsarbete utformas så att det inte missgynnar dessa grupper. Arbetsmarknadens utveckling påverkas i stor utsträckning av politikens utformning och det är regeringens ansvar att se till att den är väl utformad. Till exempel påverkar skatter och transfereringar hur lönsamt arbete är. Arbetsmarknads- och utbildningspolitiken på- verkar i sin tur matchningen och anställnings- barheten för personer i arbetskraften. Arbetsmarknadens utveckling påverkas också av de avtal som arbetsgivare- och arbets- tagarorganisationer kommer överens om. Lönebildningen är och bör vara parternas ansvar. Regeringen ser positivt på de samtal som pågått mellan vissa av arbetsmarknadens parter , bl.a. om hur ungas inträde på arbetsmarknaden kan underlättas och hur jobben kan bevaras i svåra ekonomiska kriser. Regeringen vill stödja ytterligare arbete från alla delar av partssystemet med att hitta breda överenskommelser som ger plats för fler på arbetsmarknaden eller generellt förbättrar Det är i ljuset av detta som regeringen bjudit in arbets- marknadens parter till samtal om hur inträdet på arbetsmarknaden ska kunna underlättas för grupper med svag förankring på arbets- marknaden. Arbete måste löna sig Regeringen bedömer att införandet av ytterligare steg i jobbskatteavdraget är ett effektivt sätt att öka den varaktiga sysselsättningen. De fyra genomförda stegen bedöms öka sysselsättningen på lång sikt och effekterna av ytterligare steg bedöms inte vara avtagande. Införandet av ytterligare steg bedöms kunna ge betydande sysselsättningseffekter (se fördjup- ningsrutan Vilka effekter har jobbskatteavdraget på sysselsättningen). Det är också viktigt att det ekonomiska biståndet är utformat så att det ger drivkrafter för att hitta ett arbete. Stärkt företagande för ökad sysselsättning På lång sikt är det arbetsutbudet som bestämmer sysselsättningen. För att utbudet av arbetskraft så snabbt som möjligt ska kunna omsättas i sysselsättning behövs ett väl fungerande näringsliv där nya företag kan starta och etablerade företag växa. Regeringen har som ambition att ytterligare förbättra företags- klimatet och villkoren för företagande och investeringar. En strategisk del av detta arbete sker genom (dir. 2011:1). Kommittén har ett brett uppdrag och kommer fram till slutet av 2013 att ha lämnat tre betänkanden, ett om skatteincitament för riskkapital, ett om skatteincitament för forskning och utveckling och i huvudbetänkandet behandlas möjligheterna att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn och att göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och lån. För att arbetsmarknaden ska kunna hantera de påfrestningar den utsätts för i form av t.ex. konjunkturella störningar, demografiska för- ändringar och strukturomvandling behövs en god anpassningsförmåga både hos arbets- kraften och hos företagen. Ett väl fungerande utbildningssystem och en högkvalitativ forsk- ning är viktiga faktorer för en arbetsmarknad med god anpassningsförmåga. En forskning av hög kvalitet möjliggör nya idéer och pro- dukter. En hög utbildningsnivå i befolkningen bidrar dels till forskning av god kvalitet, dels till att de nya idéerna kan omsättas till produktion i företagen. Regeringen kommer att lägga fram en forsknings- och innovationsproposition samt en innovations- strategi som syftar till att ytterligare förbättra förutsättningarna för företagande, innova- tioner och tillväxt i det svenska näringslivet. Under den ekonomiska krisen minskade antalet anställda inom industrin kraftigt, som tjänstesektorn utvecklades förhållandevis starkt. Denna utveckling mot en allt större andel sysselsatta i tjänstesektorn ställer krav på yrkesmässig och geografisk rörlighet för att matchningseffektiviteten och sysselsättnings- uppgången ska upprätthållas och förbättras. På dessa områden har Arbetsförmedlingen en viktig roll att fylla. Det är en viktig uppgift för politiken att främja rörligheten på arbetsmarknaden. Det är mycket viktigt att arbetslösa söker jobb för att efterfrågan på arbetskraft ska leda till sysselsättning. Förmedlingsinsatser och coachning spelar en viktig roll för att stödja och följa upp individens arbetssökande. Ett väl fungerande utbildningssystem är grundläggande för att arbetskraften ska få den kompetens som matchar den framtida arbetskraftsefterfrågan. Även arbetsmarknads- utbildning, som också kan komma de med störst behov till del, kan bidra till att förbättra matchningen. Arbetsmarknadsutbildning är särskilt viktig när konjunkturen vänder uppåt och det finns risk för brist på arbetskraft. 6 Den makroekonomiska utvecklingen I spåren av de statsfinansiella problemen i flera europeiska länder bromsade svensk ekonomi in kraftigt . Tillväxten bedöms bli låg 2012, med stigande arbetslöshet som följd. Osäkerheten kring statsskuldskrisen i har minskat och de finansiella marknaderna har börjat stabiliseras. börjar förtroendet successivt återvända bland hushåll och företag. I stora delar av omvärlden är dock tillväxten svag bl.a. till följd av åtstramande finanspolitik. Det bidrar till att lågkonjunkturen blir utdragen i . Den svaga efterfrågan leder till att sysselsättningen väntas bli oförändrad 2012 och öka svagt 2013. Därefter sker en förbättring på arbetsmarknaden och arbets- lösheten minskar till 2016. Det låga resursutnyttjandet bidrar till förhållandevis låga löneökningar och låg inflation , vilket bedöms medföra att bedriver en expansiv penningpolitik. Det råder stor osäkerhet om den framtida konjunkturutvecklingen. Jämfört med bedömningen i budgetpropositionen har riskbilden förskjutits i positiv riktning. Sammantaget bedöms dock fortfarande riskerna för en svagare utveckling dominera. Utfall , prognos för 20122016 Procentuell förändring om annat ej anges BNP, kalenderkorr. -1,0 -2,7 -2,1 -0,9 -0,4 -0,1 -0,3 1Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP, i procent av potentiell BNP. 3I procent av arbetskraften, . 4Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , och egna beräkningar. I detta avsnitt redovisas prognosen för den eko- nomiska utvecklingen i och omvärlden t.o.m. 2016.74 Vidare analyseras två alternativa scenarier för den ekonomiska utvecklingen framöver. Avslutningsvis redovisas hur prognosen för den makroekonomiska ut- vecklingen har reviderats jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . 74 I arbetet med denna prognos har information som fanns tillgänglig t.o.m. beaktats. Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen aviserade förslag till . I bilaga 1 redovisas prognosens siffermässiga innehåll i detalj. 6.1Internationell och finansiell ekonomi Den internationella konjunkturutvecklingen är fortsatt mycket osäker Oron på de finansiella marknaderna har avtagit under inledningen av 2012. Stödåtgärder från () har motverkat den finansiella stressen i banksektorn och därigenom har riskerna för en kraftig kredit- åtstramning minskat betydligt. Omfattande åtstramnings- och reformprogram har antagits i euroländer med statsfinansiella problem, vilket har bidragit till att lugna de finansiella marknaderna. EU har beslutat om finansiella stabilitetsmekanismer och ett fördjupat ekonomiskt-politiskt samarbete.75 Dessa åtgärder skapar förutsättningar för en fortsatt stabilisering av de finansiella marknaderna och ökad framtidsoptimism bland hushåll och företag. Trots att oron på de finansiella marknaderna har avtagit och åtgärder vidtagits för att motverka den statsfinansiella krisen är den internationella konjunkturutvecklingen fortsatt mycket osäker. Euroområdet bedöms befinna sig i en mild recession 2012 till följd av en åtstramande finanspolitik, en svag inhemsk efterfrågan och en dämpad omvärldsefterfrågan. Återhämtningen i euroområdet väntas bli utdragen och tar fart först . I finns det tydliga tecken på att konjunkturuppgången har inletts, med t.ex. en fallande arbetslöshet. Men även återhämtningen i väntas bli utdragen. ECB:s åtgärder har bidragit till minskad oro på de finansiella marknaderna ökade spänningarna på de finansiella marknaderna. Oron för att statsskuldsproblematiken skulle spilla över på det europeiska banksystemet, i kombination med svagare tillväxtutsikter i och i , resulterade i fallande tillgångs- 75 Se även fördjupningsrutan EU:s åtgärder och inriktning i hanteringen av den statsfinansiella krisen. priser, stigande räntespreadar på obligations- marknaderna och högre interbankräntor. Anm.: TED-spreadar definieras som differens mellan 3 månaders interbankränta och ränta för 3 månaders statsskuldväxel. Källa: ReutersEcowin. beslutade ECB att i två omgångar () förse banksystemet i euroområdet med treåriga lån till låg ränta. Genom att bankerna kan låna billigt hos ECB kan de säkerställa sina finansieringsbehov relativt långt fram i tiden till en låg kostnad. Åtgärden har påtagligt minskat risken för en kris i det europeiska banksystemet. Under inledningen av 2012 har ECB:s åtgärder lett till fallande interbankräntor och riskpremier i banksystemet. Detta avspeglas i minskade TED-spreadar, som mäter skillnaden mellan interbankräntan och korta statsskuld- växlar, i euroområdet, och (se diagram 6.1). ECB:s åtgärder i kombination med omfattande reformprogram i flera euroländer har bidragit till en bred uppgång i riskaptit på de globala finansiella marknaderna. Detta har medfört stigande råvarupriser och börskurser (se diagram 6.2). Det har även visat sig att euroområdets banker genom ECB:s åtgärder fått möjlighet och incitament att i större utsträckning än tidigare köpa statsobligationer i skuldtyngda euroländer. Obligationsräntorna i exempelvis och har fallit under inledningen av 2012. Detta har minskat oron för att fler statsskulds- tyngda länder, som och , inte ska kunna finansiera sina utgifter på långsiktigt hållbara villkor. Lägre obligationsräntor har, i kombination med nya konsolideringsprogram och strukturreformer, resulterat i att risken avtagit för att dessa länder ska behöva statsfinansiellt stöd. Parallellt med ECB:s åtgärder har ekonomisk statistik, främst i , fallit ut bättre än vad de finansiella marknaderna hade väntat sig under inledningen av 2012. Detta har bidragit till att ytterligare minska oron på de finansiella marknaderna. Aktieindex 2011 kvartal 2 =100 Euroområdet (STOXX) (S&P 500) Källa: ReutersEcowin. Oljepriset har stigit under inledningen av 2012 i takt med minskad finansiell oro och förbättrade utsikter för den globala ekonomiska tillväxten. Uppgången förklaras vidare av en oro för ut- budsproblem i främst , men även faktiska produktionsstopp har bidragit till de stigande priserna. bedöms oljepriset vara per fat. Fortsatt expansiv penningpolitik i euroområdet och i I euroområdet och i är penningpolitiken fortsatt mycket expansiv. ECB:s insatser innebär att det finansiella systemet har tillförts en stor mängd likviditet, vilket förväntas ha en positiv inverkan på kredit- och penningmängdstill- växten. I euroområdet ligger de korta marknads- räntorna under ECB:s styrränta, vilket talar för att de realekonomiska effekterna av eventuella ytterligare sänkningar av styrräntan skulle bli begränsade. ECB väntas därför behålla en oförändrad styrränta på 2012 och 2013. I har lagt fast ett formellt inflationsmål. Det låga resursutnyttjandet och inflationstrycket i medför att Federal Reserve bedöms behålla styrräntan oförändrad till slutet av 2014. Vidare har skickat signaler om att den strävar efter att hålla långa räntor på låga nivåer Långa obligationsräntor väntas därför stiga relativt långsamt 20132016. Sammantaget har penningpolitiken som förts av centralbankerna i euroområdet och bidragit till att hålla marknadsräntor och ränteförväntningar på på mycket låga nivåer. Mild recession i euroområdet 2012 fördjupades den statsfinansiella krisen i euroområdet med oro på de finansiella marknaderna och en inbromsning i tillväxten som följd. Tillväxten för euroområdet som helhet var 2011 (se tabell 6.2 och diagram 6.3). Den svaga konjunktur- utvecklingen syns tydligt på arbetsmarknaden. Arbetslösheten i euroområdet, som föll tillbaka något , steg och var i inledningen av 2012 den högsta . Utvecklingen på arbetsmarknaden varierar dock mellan olika euroländer, vilket kan förklaras av både konjunkturella och strukturella skillnader. I de mest skuldtyngda har arbets- lösheten stigit markant, medan arbetslösheten i däremot har minskat. Diagram 6.3 BNP-tillväxt i , euroområdet och Källor: , , och egna bromsade fallet i förtroendeindikatorer in, och befinner sig på nivåer som indikerar en mild recession 2012. kommer finans- politiken att ha en dämpande effekt på tillväxten i flertalet euroländer. I kombination med konsolidering av hushållens skulder verkar finanspolitiska åtstramningar dämpande på Konsumtionen påverkas även negativt av stigande arbetslöshet och måttliga löneökningar. Den lägre efterfrågan resulterar vidare i att investeringstakten bromsar in 2012. Sammantaget bedöms BNP i euro- området minska 2012. bedöms BNP åter öka till följd av att efterfrågan i omvärlden tilltar och den inhemska efterfrågan normaliseras. Ökad utlåning till hushåll och företag skapar förutsättningar för stigande konsumtion och ökade investeringar. Det kommer dock att ta tid att genomföra aviserade konsolideringsprogram och nöd- vändiga strukturreformer i skuldtyngda euro- länder. Konjunkturuppgången blir utdragen och tar fart först . bedöms resursutnyttjandet i euroområdet som helhet närma sig balans. Tecken på förnyad kraft i återhämtningen i Ekonomin i har påverkats i relativt liten omfattning av statsskuldskrisen i euro- området. visade förtroendeindikatorer att konjunkturuppgången hade fått förnyad kraft, och arbetslösheten hade börjat falla. BNP ökade 2011. Resursutnyttjandet är dock fortfarande lågt och tillväxten stimuleras av en expansiv penning- politik. Under inledningen av 2012 har tillväxten dämpats av en svag utveckling av hushållens disponibla inkomster och stigande bensinpriser. Framåtblickande indikatorer och en starkare arbetsmarknad tyder dock på att tillväxten kommer att stärkas . BNP bedöms öka 2012. Konjunktur- uppgången i amerikansk ekonomi väntas dock bli utdragen. BNP bedöms växa med i genomsnitt 20132016 och resursutnyttjandet i ekonomin som helhet normaliseras först . År 20132016 finns det ett behov av en kraftfull konsolidering av de offentliga finanserna även i . Den politiska oenigheten i kongressen skapar stor osäkerhet om utform- ningen av den framtida finanspolitiken, vilket dämpar hushållens konsumtions-benägenhet och företagens investeringsvilja. Diagram 6.4 Sysselsättningen i , euroområdet och Index 2008 kvartal 1 = 100 Källor: , och . Även en konsolidering av hushållens skulder verkar dämpande på konsumtionen de kom- mande åren. Trots att arbetsmarknaden har visat tecken på återhämtning och arbetslösheten har börjat sjunka är nivån på sysselsättningen inte tillbaka på nivån före finanskrisen (se diagram 6.4). Arbetskraftsdeltagandet är det lägsta . Långa tider i arbetslöshet och låg rörlighet på arbets- marknaden till följd av krisen på bostads- marknaden talar för att arbetsmarknaden återhämtar sig långsamt. Tabell 6.2 Internationell och finansiell ekonomi Utfall , prognos 2012-2016. Procentuell förändring om annat ej anges -0,3 Fed funds1,3 1Värde vid respektive års slut. 2Europeiska styrränta i procent. 3Federal Reserves styrränta i procent. 4US dollar per fat. Källor: , , Reuters och egna beräkningar. Resursutnyttjandet i ekonomin beskriver i vilken grad olika produktionsfaktorer utnyttjas. Vanligtvis illustreras ekonomins samlade resurs- utnyttjande med BNP-gapet, som definieras som skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP.76 Under en högkonjunktur är resursutnyttjandet ansträngt och BNP-gapet är positivt. På motsvarande sätt finns det lediga resurser i ekonomin i en lågkonjunktur och BNP-gapet är negativt. Resursutnyttjandet är viktigt som utgångs- punkt för att bilda sig en uppfattning om den framtida konjunkturutvecklingen. Vidare är bedömningen av resursutnyttjandet och de potentiella variablerna viktiga som utgångspunkt för behovet av stabiliserings- och strukturpolitik. Stabiliseringspolitiken syftar till att stabilisera ekonomin mot ett normalt resursutnyttjande, medan strukturpolitiken syftar till att på olika sätt påverka den potentiella produktionsnivån. Metod för att bedöma resursutnyttjandet Regeringen använder en bred ansats för att bedöma resursutnyttjandet. Analysen delas i huvudsak upp i två delar: resursutnyttjandet på arbetsmarknaden och inom företagen. Resursutnyttjandet på arbetsmarknaden sammanfattas med arbetsmarknadsgapet som visar skillnaden mellan faktiskt antal arbetade timmar och potentiellt antal arbetade timmar.77 Metoden för att bestämma arbetsmarknadsgapet innebär i korthet att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden bestäms med hjälp av olika ekonometriska modeller och en analys av indikatorer.78 bestäms den potentiella nivån av den demografiska utvecklingen, effekter av strukturreformer och eventuella persistenseffekter av stora konjunktursvängningar (se även avsnitt 5.4). Nulägesbedömningen av de potentiella variablerna och resursutnyttjandet på arbets- marknaden stäms kontinuerligt av mot flera indikatorer. Resursutnyttjandet inom företagen anger i vilken utsträckning företagen använder befintlig produktionskapacitet, vilket illustreras av produktivitetsgapet i näringslivet.79 Produk- tivitetsgapet i näringslivet bestäms i huvudsak utifrån en sammanvägd analys av olika indikatorer på företagens kapacitetsutnyttjande. Resursutnyttjandet på arbetsmarknaden och inom företagen vägs slutligen samman för en bedömning av hela ekonomin. Resursutnyttjandet på arbetsmarknaden bedöms ha varit lägre än normalt 2011 Fallet i sysselsättningen och ökningen av arbetslösheten till följd av krisen och 2009 innebar att resursutnyttjandet på arbets- marknaden sjönk till den lägsta nivån sedan 1990-talskrisen. I takt med att svensk ekonomi har återhämtat sig har resursutnyttjandet på arbetsmarknaden stigit, men arbetsmarknads- gapet bedöms vara fortsatt negativt 2011 (se diagram 6.9). Det tydligaste tecknet på detta är att arbetslösheten är hög. Arbetslös- heten var 2011. Löne- och inflations- förväntningar visar heller inga tecken på ett ansträngt resursutnyttjande. Resursutnyttjandet på arbetsmarknaden började återigen minska . Indikatorer visar att allt färre företag upplevde brist på arbetskraft som hinder för att öka produktionen som sysselsättnings- tillväxten dämpades (se diagram 6.5). 76Potentiell BNP är den nivå på produktionen som uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 77Potentiellt antal arbetade timmar bestäms av potentiell arbetskraft, jämviktsarbetslöshet och potentiell medelarbetstid. 78År 2006 används som brytpunkt eftersom det är som inte nämnvärt avviker från jämvikt som flertalet strukturreformer har genomförts . 79 För offentliga myndigheter och hushållens icke-vinstdrivande organisationer antas potentiell produktivitet sammanfalla med den faktiska produktiviteten. Diagram 6.5 Brist på arbetskraft och sysselsättningstillväxt Brist på arbetskraft i näringslivet (vänster skala) Sysselsättningstillväxt (höger skala) Anm.: Säsongrensade kvartalsvärden. Källor: och . Reviderat utfall i nationalräkenskaperna påverkar bedömningen av resursutnyttjandet I samband med () publicering av nationalräkenskaperna gjordes en korrigering av antalet arbetade timmar på grund av ett fel i den underliggande statistiken. Korrigeringen innebar att antalet arbetade timmar reviderades upp 2010 och 2011. Produktiviteten i näringslivet reviderades ned i motsvarande grad. Den betydligt starkare utvecklingen av antalet arbetade timmar medför att de lediga resurserna på arbetsmarknaden var mindre än vad tidigare utfall hade indikerat (se diagram 6.6).