prop · GZ03166 · 2012-06-27 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2011/12:166 En folkhälsopolitik med människan i centrum Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för en folkhälsopolitik med människan i centrum. Folkhälsopolitiken bör vara framåtsyftande, stimulerande och inspirerande. Människor bör få möjlighet att själva definiera sin hälsa, att formulera sina eventuella problem och få möjlighet att finna lösningar på dessa. Respekten för varje människas integritet och kraft bör sättas i första rummet. Att ta ansvar för och påverka den egna hälsan ska kännas lustfyllt, engagerande och angeläget. Det bör finnas såväl verktyg för den enskilde som samhälleliga förutsättningar för att stödja en sådan utveck- ling. Den enskildes ansvarstagande stöds genom en effektiv samverkan mellan offentliga, privata och civilsamhällets aktörer. Förverkligandet av en sådan politik vilar på fem viktiga byggstenar: Start Barns och ungas uppväxtvillkor Stöd För att underlätta hälsosamma val Skydd Ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot Samverkan Det gemensamma ansvaret för en god hälsa Stärkt kunskapsstyrning För ett effektivare folkhälsoarbete En sådan politik bidrar inte bara till en god hälsa i befolkningen. Den bidrar också till samhällsekonomin. En god folkhälsa är en investering för . Ärendet och dess beredning.............................................................. En folkhälsopolitik med människan i centrum ................................. Start Barns och ungas uppväxtvillkor ........................... Stöd För att underlätta hälsosamma val ........................ Skydd Ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot....... Samverkan Ett gemensamt ansvar för en god hälsa ...... 3.5Stärkt kunskapsstyrning För ett effektivare 3.6Samhällsekonomi En god folkhälsa är en investering 4 Insatser inom prioriterade områden ................................................ 4.1Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande verktyg Hälsokonto på internet .................................... Telefon- och webbaserad rådgivning .............. Insatser för äldre.............................................. Nationell samverkan för hälsofrämjande ......................... 4.3En hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande hälso- 4.3.1Stöd för införandet av nationella riktlinjer för sjukdomsföre- 4.3.2Stöd för ett aktivt och evidensbaserat arbete för bra matvanor inom hälso- och sjuk- 4.3.3Preventiva insatser genom den nationella arbete inom tandvården ................................... 4.3.5Åtgärder för att främja barns och ungas hälsa.25 4.3.6Framgång genom ett lokalt drivet Öppna jämförelser stöder och främjar ett Insatser för en jämlik hälso- och sjukvård....... Smittskydd och allvarliga hälsohot .................................. Åtgärder mot allvarliga hälsohot inklusive Antibiotikaresistens och vårdhygien ............... HIV och andra sexuellt överförbara sjuk- Alkohol- och tobaksförebyggande arbete......................... En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings och tobakspolitiken.......................... Förebyggande insatser riktade mot barn och Förebyggande insatser i arbetslivet ................ Förebyggande insatser riktade mot äldre........ Ett nationellt uppföljningssystem ................... Samarbete inom EU och internationellt.......... 4.6Skapa förutsättningar för fysisk aktivitet och bra mat- Åtgärder inom skolan främjar fysisk aktivitet och bra matvanor .............................. Stöd till idrotten med fokus på barn och unga, breddidrott och hälsa ............................. Aktivt arbete för ett hälsofrämjande Samhällsplanering för en miljö som möjliggör fysisk aktivitet i vardagen Motion och annan friskvård på arbets - Samverkan mellan staten och livsmedelsbranschen för bra matvanor Mobilisering genom projektet friskare Skapa ...........................förutsättningar för psykisk hälsa Om psykisk hälsa och psykisk ohälsa Insatser för att främja psykisk hälsa hos barn Insatser för att öka den allmänna kunskapen om psykisk ohälsa och motverka stig - Arbetets roll för den psykiska hälsan Hälso - och sjukvårdens betydelse för den Levnadsvanor och psykisk ohälsa Missbruk, beroende och psykisk ohälsa Psykisk ohälsa bland äldre Psykisk ohälsa till följd av våld Utvecklad modell för kunskapsstyrning Utvecklat system för evidensgradering Ökad användning av öppna jämförelser Utvärdering av uppföljningssystemet för Kvalitet och kunskapsutveckling inom Utdrag ur protokoll ...........vid resgeringssamanträde Ärendet och dess beredning (dir. 1995:158) sitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). fattade beslut om ett övergripande nationellt mål och en sektorsövergripande målstruktur för det samlade folkhälsoarbetet med elva målområden (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). fattade beslut om att formulera om rubrikerna på vissa av folkhälso- politikens målområden (prop. 2007/08:110, bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:226). inkom den sjunde nationella folkhälsorapporten, Folk- hälsorapport (S2009/3002/FH), samt den femte nationella hälso- och sjukvårdsrapporten, Hälso- och sjukvårdsrapport , (S2009/4080/FS), båda utarbetade av på regeringens upp- drag. inkom den andra folkhälsopolitiska rapporten, Folk- hälsopolitisk rapport , som utarbetat på regeringens uppdrag. Rapporten har behandlats på två remissmöten . De skriftliga synpunkter som inkom i samband med remissmötena finns tillgängliga i (S2010/8163/FS). och har haft i uppdrag att utveckla formerna för samverkan och framställning av svensk folkhälsorapporte- ring. Uppdraget avrapporterades (S2009/830/FH). Myndig- heterna utvecklade därefter samarbetet utifrån förslagen i redovisningen och överlämnade en gemensam långsiktig plan för sam- ordnad folkhälsorapportering (S2011/3102/FS). I enlighet med denna plan publicerade och gemensamt Års- rapport 2012 (S2012/2708/FS). har haft i uppdrag att analysera vilka lärdomar som kan dras för svensk del av det arbete som har bedrivits av den av Världs- hälsoorganisationen tillsatta kommissionen om sociala bestämningsfak- torer för hälsa. Uppdraget redovisades (S2009/2924/FS). Hälsoutvecklingen i uppvisar en i huvudsak positiv trend. I en internationell jämförelse är hälsosituationen i mycket god. Medellivslängden fortsätter att öka och var 2011 för kvinnor och för män. Den viktigaste orsaken till att medellivslängden ökat är att dödligheten i hjärt- och kärlsjukdomar minskat kraftigt. Dödligheten i cancer, trafikolyckor och självmord har också minskat . Minskningen har varit snabbare bland män än bland kvinnor och könsskillnaderna i dödlighet har minskat. Generellt har de äldre i befolk- ningen haft den bästa hälsoutvecklingen. Hälsosituationen för barn i är i flera avseenden bland de bästa i världen. Det gäller t.ex. den låga andelen barnolycksfall, den höga andelen vaccinerade barn och den jämförelsevis låga andel som utsätts för fysisk bestraffning under barndomen. Barnens tandhälsa är god. Majoriteten av alla barn är kariesfria, dvs. de har aldrig haft några hål i sina tänder. som hälsoutvecklingen i stort har varit gynnsam finns det kvarstående utmaningar. Den alkoholrelaterade dödligheten har minskat medan de alkoholrelaterade skadorna fortsätter att öka, särskilt bland kvinnor. Den psykiska ohälsan har också ökat och det finns tecken på att fetma blivit vanligare. Det finns allmänt sett tecken på en sämre hälsoutveckling i de yngre åldersgrupperna än i de äldre. Det finns stora skillnader i hälsa mellan olika grupper i samhället. Det hand- lar bl.a. om hälsosituationen för personer med funktionsnedsättning, homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer), nationella minoriteter och personer med utländsk bakgrund. Det finns tydliga socioekonomiskt relaterade skillnader mellan människor när det gäller livsstil och levnadsvanor, vilket får konse- kvenser för hälsoutvecklingens fördelning i befolkningen. Personer med kort utbildning har i de flesta avseenden sämst hälsa. Utbildningsnivån i har höjts. Det har gjort att andelen personer med kort utbildning har minskat avsevärt vilket har gynnat folkhälsans utveckling. Denna positiva utveckling har bidragit till den minskade död- ligheten generellt, men har skillnaderna i dödlighet mellan grupper med olika utbildningsbakgrund ökat. Insjuknandet i hjärtinfarkt och stroke har minskat. Dessa diagnoser är vanligast bland äldre och det är också bland de äldre som insjuknandet minskat mest. Bland kvinnor i förvärvsarbetande åldrar ses ingen minsk- ning i hjärtinfarkt- och strokeinsjuknande och bland kvinnor i yngre medelålder med kort utbildning ökar insjuknandet i dessa dia- gnoser. Fler cancerdiagnoser ställs i tidigare skede, vilket innebär att fler per- soner får en cancerdiagnos men också att prognosen för tillfrisknande i många fall är god. Antalet dagligrökare har minskat kraftigt vilket bl.a. inneburit att dödligheten i lungcancer minskat, framför allt bland män. Personer med endast förgymnasial utbildning har högre dödlighet i can- cer och för dem är också överlevnaden efter en cancerdiagnos sämre. Sjukhusvård på grund av trafikolyckor och misshandel är vanligast bland unga och vanligare bland män än bland kvinnor, utom när det gäller våld i nära relationer. Bland män är dödligheten i trafikolyckor betydligt högre bland unga och bland dem med kortast utbildning. En vanlig bidragande orsak till såväl trafikolyckor som misshandel utomhus är förekomsten av alkohol. Självrapporterade besvär av psykisk ohälsa är vanligare bland kvinnor än bland män och har ökat . Bland unga har även inläggningar i psykiatrisk slutenvård ökat. Sjukhusvård för självskadebeteende är betydligt vanligare bland unga än bland andra åldersgrupper och vanligare bland kvinnor än bland män. Bland både kvinnor och män har sjukhusvård på grund av självskadebeteende blivit vanligare , men syns en viss minskning bland de unga kvinnorna. Självmorden har minskat i befolkningen. Självmord är vanligast bland äldre män och det är också bland dem som minskningen varit störst. Bland unga ses ingen minskning av självmorden. Befolkningens genomsnittliga alkoholkonsumtion har sjunkit gradvis under en följd av år och beräknas nu vara den lägsta på omkring . Den alkoholrelaterade dödligheten har minskat bland både män och kvinnor. I åldersgruppen fortsätter dödligheten att minska bland män, men inte bland kvinnor. I de högre åldrarna ökar alkoholdödligheten för både män och kvinnor. Sjukdomar och skador till följd av skadlig alkoholkonsumtion är några av de vanligaste orsakerna till förtida död bland unga män. Trots att dödligheten minskar generellt fortsätter de alkoholrelaterade skadorna att öka, särskilt bland kvinnor och i vissa grupper. Bland de unga har sjukhusvård för alkoholrelaterade diagnoser blivit vanligare , och dödligheten bland personer med dessa diagnoser har ökat, främst bland unga kvinnor. Användningen av narkotika, framför allt cannabis, har ökat något bland skolungdomar . ökar vård för narkotikarela- terade diagnoser i flera åldersgrupper, men mest bland de unga. De narkotikarelaterade dödsfallen bland män i åldersgruppen har dock minskat . Rökningen fortsätter att minska, främst bland kvinnor, men är av kvinnorna och av männen i åldern dagligrökare. För både män och kvinnor är andelen dagligrökare högst i åldersgruppen och bland personer med kort utbildning. Rökning är en av de viktigaste orsakerna till ett flertal vanliga dödliga sjukdomar och dör cirka 6 400 personer till följd av rökning. Antalet fall av antibiotikaresistenta smittämnen uppvisar en oroande ökning i befolkningen. Av de anmälningspliktiga antibiotikaresistenta smittämnena har meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA) valts som indikator för rapporteringen. MRSA är ett av de största vård- hygieniska problemen i världen och antalet rapporterade fall i ökar stadigt. Antalet fall av MRSA i befolkningen har ökat från 425 fall 2001 till 1884 fall 2011. Spridningen av MRSA har dessutom förändrats och sker nu framför allt utanför vården, men en ökning ses också inom äldreomsorgen och primärvården. Antalet dödsfall relaterade till MRSA i har uppskattats till 260 stycken . Ett ökande resistens- problem är tarmbakterier som bildar extended spectrum beta-lactamase (EBSL). EBSL-bildande bakterier utgör den största gruppen bland de anmälningspliktiga antibiotikaresistenta bakterierna med över 5 000 fall anmälda . hade totalt 9 891 fall av hivinfektion rapporterats i och ungefär 5 800 personer uppskattas leva i med en känd hiv-diagnos. En svagt ökande trend av antalet rapporterade fall av hiv-infektion har observerats i . Ökningen är framför allt relaterad till immigration och ett ökat antal rapporterade fall bland immigranter smittade före ankomsten till . Inom gruppen män som har sex med män har antal rapporterade fall och 2011 minskat i förhållande till tidigare uppgång som skedde . Det är den grupp som har störst inhemsk smitts- pridning av hiv. Andelen vuxna som har en stillasittande fritid har varit oförändrad se- dan 2004. Inga skillnader syns mellan kvinnor och män. Det är vanligare med en stillasittande fritid bland äldre kvinnor () än bland kvinnor i andra åldersgrupper, liksom det är vanligare bland personer med kort utbildning än bland personer med längre utbildning. Andelen vuxna med övervikt är , men det finns tecken på att fetma har blivit något vanligare. Övervikt är vanligare bland män än bland kvinnor, och fetma är vanligare bland personer med kort utbildning än bland personer med lång utbildning. Omkring 1,5 miljoner personer, eller mer än en femtedel av den svenska befolkningen i åldern , har någon form av funktionsned- sättning. I åldersgruppen har drygt en tredjedel nedsatt funktion inom ett eller flera områden och i åldersgruppen är det cirka hälften. Dålig självskattad hälsa är nästan tio gånger vanligare bland personer med funktionsnedsättning jämfört med den övriga befolk- ningen. En större andel personer med funktionsnedsättning har nedsatt psykiskt välbefinnande jämfört med den övriga befolkningen. hade regeringens uppdrag att undersöka och analysera hälsosituationen för hbt-personer. Sammanfattningsvis konstaterades att en övervägande del av hbt-per- sonerna hade en god hälsa. Den psykiska hälsan var dock betydligt sämre bland hbt-personer än bland de som var heterosexuella. Av en uppfölj- ning framgår att det särskilt gällde unga hbt-personer. Det finns studier som pekar på samband mellan diskriminering och hälsa. fick 2008 i uppdrag av regeringen att kartlägga hälsosituationen bland de nationella minoriteterna i : judar, romer, samer som också är urfolk i sverigefinnar och tornedalingar. Uppdraget redovisades 2010. I rapporten framkommer att det finns en rad utmaningar när det gäller hälsosituationen bland natio- nella minoriteter, samt brist på kunskap om nationella minoriteters hälsosituation och kultur. Hälsoförbättrande insatser identifieras på olika nivåer i samhället. En folkhälsopolitik med människan i centrum Skr. Regeringens bedömning: En folkhälsopolitik med människan i cen- trum bör vara framåtsyftande, stimulerande och inspirerande. Människor bör få möjlighet att själva definiera sin hälsa, att formulera sina eventuella problem och få möjlighet att finna lösningar på dessa. Respekten för varje människas integritet och kraft bör sättas i första rummet. Att ta ansvar för och påverka den egna hälsan ska kännas lustfyllt, engagerande och angeläget. Det bör finnas såväl verktyg för den enskilde som samhälleliga förutsättningar för att stödja en sådan utveckling. Den enskildes ansvarstagande stöds genom en effektiv samverkan mellan offentliga, privata och civilsamhällets aktörer. Förverkligandet av en sådan politik vilar på fem viktiga byggstenar: Start Barns och ungas uppväxtvillkor Stöd För att underlätta hälsosamma val Skydd Ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot Samverkan Det gemensamma ansvaret för en god hälsa Stärkt kunskapsstyrning För ett effektivare folkhälsoarbete En sådan politik bidrar inte bara till en god hälsa i befolkningen. Den bidrar också till: Samhällsekonomin En god folkhälsa är en investering för Skälen för regeringens bedömning: Hälsan i befolkningen påverkas såväl av enskilda människors egna val som av mer strukturella faktorer, såsom delaktighet och inflytande i samhället, människors sociala och ekonomiska förutsättningar, barns och ungas uppväxtvillkor och plane- ringen av den fysiska miljön. Samma strukturella faktorer har i hög grad betydelse både för människors fysiska och psykiska hälsa och välbe- finnande. Utvecklingen av det svenska välfärdssamhället har varit av- görande för den positiva utvecklingen av hälsan i befolkningen. De strukturella reformer som genomförts såväl inom hälso- och sjukvården som inom ett flertal andra samhällssektorer har bidragit starkt till detta. Hälsan påverkas också av en mängd andra faktorer såväl i vår närhet som i samhället i stort. För uppkomsten av olika typer av sjukdomar och skador spelar särskilt olika specifika riskfaktorer stor roll. Det kan handla om hälsohot i miljön, t.ex. förekomst av smitta och hälsofarliga ämnen, och om andra faktorer som ökar risken för skador och olycksfall. För flera av de stora folksjukdomarna har levnadsvanorna stor betydelse. Skadlig alkoholkonsumtion, tobaksbruk, dåliga kostvanor och brist på fysisk aktivitet påverkar i stor utsträckning hälsa och sjukdom. Faktorer som påverkar hälsan i befolkningen Källa: , enligt modell hämtad från , (1992). Policies and strategies to promote equity in health. WHO:s regionkontor för , . Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete bör därför bedrivas på bred front och i samverkan mellan olika aktörer i enlighet med det gällande övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet. även fortsättningsvis och gjorda framsteg måste värnas. Hälsoläget i är i många avseenden bra, men det finns fort- Många av de insatser som har rekommenderats, t.ex. i Folkhälsopolitisk rapport , har genomförts på olika nivåer i sam- Det är nu dags för nästa steg. Det handlar om att utforma en politik som tar till vara och bygger vidare på de framgångar som har upp- nåtts, men som tillför nya perspektiv på det hälsofrämjande och En god hälsa kan beskrivas som en personlig upplevelse av helhet oavsett ålder, kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfatt- ning, funktionsnedsättning, sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller uttryck eller livssituation i övrigt. Även om det är många kända faktorer som bestämmer hälsan på befolkningsnivå ser en god hälsa olika ut för enskilda människor. Tillgången till hälsofrämjande faktorer och utsattheten för riskfaktorer skiljer sig dessutom åt mellan individer men också mellan olika grupper i samhället. Alla har lika värde och samma rätt att forma sina liv och göra sina egna livsval. innebär inte samma sak för alla. Enligt handlar en god hälsa om både från- varo av sjukdom och ett fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande. sådant välbefinnande innebär att människor har insikt om sina egna inne- boende möjligheter, kan handskas med normala påfrestningar i livet, kan fungera på ett produktivt och fruktbart sätt och kan bidra till samhälls- Skr. 2011/12:166 gemenskapen. En folkhälsopolitik med människan i centrum bör vara framåtsyftande, stimulerande och inspirerande. Människor bör få möjlighet att själva definiera sin hälsa, att formulera sina eventuella problem och få möjlig- het att finna lösningar på dessa. Respekten för varje människas integritet och kraft bör sättas i första rummet. Att ta ansvar för och påverka den egna hälsan ska kännas lustfyllt, engagerande och angeläget. Det bör finnas såväl verktyg för den enskilde som samhälleliga förutsättningar för att stödja en sådan utveckling. Den enskildes ansvarstagande stödjs genom en effektiv samverkan mellan offentliga, privata och civilsam- hällets aktörer. De insatser som görs inom många samhällsområden bör samspela med enskilda människors egna initiativ för att förbättra sin hälsa. Regeringens övriga politik påverkar hälsan i befolkningen på många olika sätt. Ett minskat utanförskap på arbetsmarknaden, en god arbetsmiljö med möjlighet till stimulans och utveckling, en väl fungerande skola som skapar kapabla och ansvarstagande unga människor, en god och trygg social omsorg, insatser mot diskriminering, en samhällsplanering som främjar förutsättningarna för en god hälsa, en hälsofrämjande och sjuk- domsförebyggande hälso- och sjukvård samt insatser inom miljöområdet, speciellt inom luftvårds- och kemikalieområdet, är alla exempel på samhälleliga förutsättningar som har stor betydelse för folkhälsans ut- veckling. som insatser inom många politikområden har betydelse för folkhälsans utveckling, finns det skäl att konkretisera regeringens hälso- främjande och sjukdomsförebyggande politik inom ett antal prioriterade delområden. I avsnitt 4 redovisas sådana insatser. Den föreslagna folkhälsopolitiska inriktningen går hand i hand med andra politiska initiativ som regeringen vidtar. Regeringens handlings- plan PRIO psykisk ohälsa 20122016 beslutades . Den inne- håller insatser dels för personer som har drabbats av psykisk ohälsa på olika sätt, dels för personer, särskilt barn och unga, som av olika skäl löper risk att drabbas av ohälsa. antog pro- positionen En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (prop. 2010/11:47) som anger mål och inriktning för hur samhällets insatser inom området ska genomföras, samordnas och följas upp . Strategin syftar till att skapa hållbara strukturer för ett långsiktigt förebyggande arbete när det gäller alkohol, narkotika, dopning och tobak. Strategin beskrivs närmare i avsnitt 4.5.1. görs en särskild satsning på jämlik vård. tecknade regeringen en överenskommelse med Kommuner och Landsting om åtgärder för en mer jämlik hälso- och sjukvård. En ny överenskommelse har tecknats . Satsningen på jämlik vård be- skrivs närmare i avsnitt 4.3.8. Förverkligandet av en folkhälsopolitik med människan i centrum inne- håller fem viktiga byggstenar: Start Barns och ungas uppväxtvillkor Stöd För att underlätta hälsosamma val Skydd Ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot Samverkan Det gemensamma ansvaret för en god hälsa Stärkt kunskapsstyrning För ett effektivare folkhälsoarbete En sådan politik bidrar inte bara till en god hälsa i befolkningen. Den bidrar också till: Samhällsekonomin En god folkhälsa är en investering för I resterande del av avsnitt 3 utvecklas dessa sex områden tillsammans med exempel på åtgärder som redovisas i skrivelsen. Dessa exempel redovisas närmare i avsnitt 4. 3.1Start Barns och ungas uppväxtvillkor Förutsättningarna för en god hälsa även i vuxen ålder grundläggs i barn- domen. Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder bör därför sättas in tidigt i livet oavsett om det gäller att skapa goda uppväxtvillkor, hälsosamma levnadsvanor eller stödjande miljöer. Centrala faktorer för barns och ungas hälsa är biologiska förutsättningar, förhållandena i barnets familj och barnets relationer till vänner och till andra i barnets omgivning. Andra betydelsefulla faktorer är miljön i bostadsområdet, förskolan, skolan, fritidshemmet och , samt förhållanden som berör barnets levnadsvanor och utvecklingsmöjligheter, såsom rätt till delaktighet och inflytande. Barnets rätt till trygga och utvecklande uppväxtförhållanden och barnets rätt till delaktighet och inflytande är centrala familjepolitiska principer. Familjepolitiken syftar till att möta barns och familjers olika önskemål och behov genom att bl.a. stödja föräldrarna i deras föräldraroll och i deras val. Regeringen arbetar därför för att skapa mer självbe- stämmande för familjerna genom olika former av stöd och genom att för- enkla familjepolitiken så att den blir mer flexibel och användbar för för- äldrarna. Inte minst viktigt är att förstärka den ekonomiska situationen för de föräldrar och barn som har de minsta ekonomiska marginalerna.