prop · H0031d31 · 2012-09-20 00:00:00 — Vidare har haft i uppdrag att bl.a. göra en samlad bedömning av miljöövervakningen och dess resultat, som redovisades . Rapporterna bereds i . Regeringens bedömning är att arbete med att förvalta och utveckla förslag till upphandlingskriterier har bidragit till en positiv utveckling inom miljöanpassad offentlig upphandling. har i samarbetet med olika statliga myndigheter och verk och i EU-arbetet bidragit med värdefull kunskap inom området. Länsstyrelserna har efter breda regionala dialoger lämnat underlag till om hur den lokala och regionala nivån kan bidra till ett utan nettoutsläpp av växthusgaser. De regionala klimat- och energistrategierna, som länsstyrelserna fått i uppdrag att ta fram i bred samverkan, är ett bidrag för det arbetet. Länsstyrelserna i , och har som länsstyrelser i pilotlänen för grön utveckling och har haft ett utvidgat uppdrag att även lämna förslag till styrmedel. Myndigheternas miljöledningsinformation sammanställs av till regeringen. sammanställning innehåller även en rankinglista över hur långt myndigheterna kommit i miljöledningsarbetet. Regeringen bedömer att det sammanhängande systemet för geografisk miljöinformation, som skapas genom lagen om geografisk miljöinformation och förordningen om geografisk miljöinformation, förbättrar tillgängligheten till geografisk information inom EU, avhjälper problem vid informationsutbyte mellan myndigheter samt höjer kvaliteten på informationen. Ett 20- tal myndigheter har geografisk miljöinformation som ska ingå i den infrastruktur som byggs upp. Det gäller myndigheter med information om t.ex. fastigheter, vägar och vattendrag, skyddade områden, meteorologiska och hydrologiska förhållanden samt miljöfarliga anläggningar. Det sammanhängande systemet för geografisk miljöinformation är ett viktigt steg i utvecklingen inom området informationsteknik (it) och påverkar inte bara arbetet inom miljöpolitiken utan också möjligheterna att nå regeringens mål inom e-förvaltning, regelförenkling och en effektiv nationell försörjning med grundläggande geografisk information. I enlighet med den resolution om hållbar utveckling och som antogs i ägde en FN- konferens om hållbar utveckling, on Sustainable Development, rum i i . Syftet med konferensen var att säkra ett förnyat politiskt åtagande för hållbar utveckling och utvärdera framsteg och brister i genomförande av tidigare överenskommelser från toppmöten om hållbar utveckling samt diskutera nya utmaningar. Te- man för konferensen var grön ekonomi inom ramen för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning samt det institutionella ramverket för hållbar utveckling. På konferensen beslutades att FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) ska ersättas av ett högnivå forum. Konferensen beslutade även om viss förstärkning av FN:s miljöprogram, . Beslut fattades även om att anta ett tioårigt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion samt att inleda ett arbete med globala hållbarhetsmål. Dessa beslut kommer att följas upp i under dess kommande sessioner. Inom EU har en strategi för tillväxt och sysselsättning (EU 2020) beslutats. I strategin ingår fem huvudmål och ett av målen är det s.k. 20/20/20-målet för klimat och energi. Strategin ska genomföras genom ett antal flaggskeppsinitiativ. Ett sådant initiativ handlar om resurseffektivitet och ett annat om innovationer. EU- kommissionen har tagit fram en färdplan för resurseffektivitet baserat på meddelandet Ett resurseffektivt flaggskeppsinitiativ under 2020-strategin. Regeringen välkomnar initiativet och ser fram emot fortsatta insatser kring bl.a. rätt prissättning genom effektiva marknadsinstrument, policyintegrering, teknikutveckling och innovationer, framtagande av livscykeldata, giftfria och resurseffektiva kretslopp och förändrade konsumtionsmönster. I färdplanen identifieras också nationella insatser. Detta arbete har inletts och rapporterats till och kommissionen i nationella reformprogram 2012. Regeringen bedömer att utfallet från konferensen har varit mycket positivt samt har bidragit till att stärka inflytande på den globala miljö- och utvecklingsarenan. Cirka 700 personer från 74 länder deltog, inklusive representanter från näringsliv, universitet och högskolor, myndigheter, civila samhällets organisationer och ungdomsorganisationer, samt 40 ministrar och 35 högnivåpersoner under den avslutande ministerdialogen. Utfallet från konferensen är främst skapandet av möjlighet för deltagarna att föra dialoger och formulera rekommendationer och åtgärder inom konferensens tre huvudteman, hållbara innovationer, produktion och livsstil, möjlighet för deltagande ministrar att ha informella samtal inför samt dokumentet Call for Action vilket överlämnades till FN samt inför 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Aktiviteter ägde även rum runt om i och i världen före och under konferensen. Uppföljande aktiviteter kommer att hållas . inkom med en revisionsberättelse till Havs och vattenmyndigheten för där de har framfört kritik. Bland annat med avseende på att det saknas underlag för ledningens uttalande om den interna styrningen och kontrollen, att man överskridit sin bemyndiganderam samt redovisat vissa immateriella tillgångar felaktigt. Havs- och vattenmyndigheten har svarat till och tagit fram en handlingsplan för att åtgärda de anförda bristerna. följer löpande detta arbete i sina dialoger med myndigheten. Regeringens ambition är att ska vara ett föregångsland för god miljö och hållbar utveckling, både nationellt och internationellt. Det övergripande målet för den svenska miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Klimatförändringarna är tillsammans med bevarandet av biologisk mångfald, havsmiljö och giftfri miljö regeringens mest prioriterade miljöfrågor. Detta förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i andra internationella sammanhang. Miljöutmaningarna är gränsöverskridande och miljötillståndet i är i mycket hög grad beroende av vilka åtgärder som vidtas både inom EU och internationellt. Miljöarbetet går framåt och flera steg på vägen mot hållbarhet har tagits . Det finns positiva utvecklingstendenser både vad gäller miljötillståndet och miljöarbetet och många styrmedel och åtgärder har gett effekt. återstår mycket arbete på nationell nivå innan miljökvalitetsmål och klimatmål är uppfyllda. Regeringen vill driva en aktiv och framtidsinriktad miljöpolitik som hittar 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 lösningar på både internationella utmaningar och miljöproblem i människors vardag. Utvecklingen mot en grön ekonomi innebär möjligheter för utveckling av svensk miljöteknik, inklusive hållbara varor, tjänster och produktionssystem, och kan därigenom minska miljöpåverkan nationellt och globalt. 3.7.1Åtgärder för förbättrad havs- och vattenmiljö Havs- och vattenarbetet är prioriterade frågor för regeringen och presenterade regeringen en rad åtgärder genom propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (2008/09:170) och skrivelsen Åtgärder för levande hav (skr. 2009/10:213). Att stärka ett integrerat havs- och vattenarbete är av stor vikt, eftersom vattenkvaliteten på land påverkar havets miljötillstånd. Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för frågor om bevarande och hållbart nyttjande av Sveriges sjöar, vattendrag och hav. Verksamheten omfattar vattenförvaltning, havsförvaltning, havsplanering och fiskeförvaltning. Myndigheten är därför mycket central i arbetet för havs- och vattenmiljön. En viktig del av arbetet för havs- och vattenmiljön är det pågående genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Målet för ramdirektivet för vatten är god ekologisk och kemisk status eller potential för EU:s sjöar, vattendrag, kust- och grundvatten till 2015. Havs- och vattenmyndigheten, Geologiska Undersökning samt de länsstyrelser som är vattenmyndigheter har ett särskilt ansvar i genomförandet av direktivet. Genomförandet av direktivet är också ett viktigt verktyg för att uppnå de vattenanknutna miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning och Levande sjöar och vattendrag. Det arbete som pågår inom med en översyn av vattenpolitiken inom EU kommer att få stor betydelse för vattenarbetet framöver. En central process för havsmiljöarbetet är vidare EU:s havsmiljödirektiv som inom går in i en aktiv genomförandefas. havsmiljödirektivet är god miljöstatus för EU:s vatten och ekosystem till 2020. Havs- och vattenmyndigheten har ett särskilt ansvar för genomförandet av direktivet och har i enlighet med direktivets tidsplan gjort en inledande bedömning av miljötillståndet i och , samt fastställt miljökvalitetsnormer för god miljöstatus. Nästa steg är att utveckla övervakningsprogram samt åtgärdsprogram för att nå målen. Regeringen bedömer att genomförandet av direktivet kommer att öka kunskapen om miljötillståndet i våra hav. Ge- nom åtgärdsprogrammen ökar också förutsättningarna att nå målet om hav i balans. Under det svenska ordförandeskapet i Helcom, som avslutades , har varit pådrivande för ett mer samordnat och åtgärdsinriktat havsmiljöarbete. I fokus ligger insatser för minskad övergödning, förstärkt arbete med att skydda biodiversitet, bättre miljöanpassning av sjöfarten och att minska farliga ämnen. utsatta läge gör den särskilt sårbar det är därför viktigt att bevara dess artrikedom och att verka för ett hav i balans. Det svenska ordförandeskapets prioriteringar har varit att stärka genomförandet av Helcoms åtgärdsplan, Baltic Sea Action Plan, att hålla högnivåmöten, att stärka Helcoms roll i regionalt havsmiljöarbete och i genomförandet av EU politik. Flera framsteg har gjorts, men ytterligare insatser behövs inför Helcoms ministermöte . I detta ingår arbetet med att uppdatera det vetenskapliga underlag som anger hur mycket länderna behöver minska utsläppen av kväve och fosfor för att undvika övergödning. Regeringens ambition är att få ett brett och tydligt stöd för det fortsatta arbetet, där alla sektorer aktivt bidrar. En reducering av jordbrukets tillförsel av näringsämnen är betydelsefull för . Landsbygdsprogrammet är ett viktigt instrument för att genom riktade åtgärder åstadkomma nödvändiga utsläppsminskningar som förutsättningarna för ett konkurrenskraftigt jordbruk behålls. Likaså måste länderna gemensamt förebygga oljeutsläpp och öka oljeskyddsberedskapen för att kunna vidta åtgärder när oljeutsläpp sker. Vidare prioriterar regeringen havsmiljöfrågorna inom ramen för . I det långsiktiga arbetet kommer bland annat insatserna för att minska farliga ämnen och spridning av läkemedel i vattenmiljön vara av särskild betydelse. Innovation för levande vatten och hav EU:s integrerade havspolitik lyfter i allt större utsträckning fram blå tillväxt. ska inom ramen för regeringens nationella innovationsstrategi verka för att stärka åtgärdsarbetet för levande vatten och hav genom miljöinnovationer. Detta underlättar arbetet med att nå uppsatta miljökvalitetsmål. Med propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170, bet. 2008/09:MJU29, rskr. 2008/09:299) beslutade om en ny inriktning på den svenska havspolitiken och en del i denna är att skapa en mer ändamålsenlig planering av de svenska havsområdena. Mot denna bakgrund gav regeringen i uppdrag att föreslå en statlig planering för territorialhavet en nautisk mil utanför baslinjen och för den ekonomiska zonen. Utredningen lämnade sitt förslag . Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . Havs- och vattenmyndigheten som ska arbeta med havsplanering genomför förberedande arbete inför en kommande statlig havsplanering. De svenska havsområdena gränsar till nio andra länders havsområden och kommande svensk statlig havsplanering måste ske i nära samarbete med nio grannländer så att hela de aktuella havsområdena kan tas i beaktande. I EU ses havsplanering som en viktig del av EU:s integrerade havspolitik. väntas lägga ett förslag till rättsakt om havsplanering. En sådan skulle vara välkommen om den beaktar medlemsstaternas självständiga roll vad gäller fysisk planering och lyckas skapa ett ändamålsenligt gränsöverskridande samarbete. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 En sammanhållen Klimat- och energipolitik Att minska utsläppen av växthusgaser är en global utmaning som därmed kräver globala lösningar. FN har enats om att den globala temperaturökningen ska hållas under två grader, men de åtaganden om utsläppsminskningar som har gjorts är otillräckliga för att det målet ska nås. Klimatförändringarna är tillsammans med bevarandet av biologisk mångfald, havsmiljö och giftfri miljö regeringens mest prioriterade miljöfrågor. FN:s klimatpanel IPCC gjorde i sin fjärde utvärderingsrapport bedömningen att de globala klimatutsläppen minst behöver halveras till 2050 jämfört med för att undvika de värsta konsekvenserna. Den industrialiserade delen av världen behöver enligt IPCC minska sina utsläpp . Nästa om klimatsystemets utveckling kommer att antas i . En bred internationell överenskommelse om radikalt minskade utsläpp av växthusgaser är helt avgörande för att nå framgångar i det globala klimatarbetet. Besluten vid det sjuttonde partsmötet under klimatkonventionen i lägger grunden för en sådan bred, rättsligt bindande, överenskommelse som ska träda ikraft . För att en sådan ska kunna nås krävs ett partnerskap mellan fattiga länder som vill se långtgående globala utsläppsreduktioner och progressiva industriländer. har därför varit drivande för att skapa ett ökat förtroende i förhandlingsprocessen. Vi har kunnat ta ledningen internationellt genom ambitiösa nationella klimatmål, ett högt klimatbistånd och genom att förmå EU att gå fattiga länder till mötes i nyckelfrågor såsom att gå med i en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet. Denna strategi har bidragit till att föra parterna åter till förhandlingsbordet och till att EU åter stod i centrum för förhandlingarna vid uppgörelsen i . ska därför vara pådrivande för att EU ska stå fast vid sina tidigare löften och för att en 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet ska kunna inledas 2013. och EU ska vidare med kraft fortsätta att driva på för en internationell klimatöverenskommelse som kan ta vid efter en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet. ska verka för mer långtgående globala utsläppsminskningar och för en bred uppslutning till en sådan överenskommelse. Förutom att visa på nödvändigheten av större utsläppsminskningar och de möjligheter till en hållbar utveckling som klimatinsatser innebär ska också verka för att EU och andra industriländer lever upp till gjorda utfästelser om utsläppsminskningar, tekniköverföring och finansiellt stöd och ta ansvar för fortsatta framsteg i dessa frågor. exempel visar att det går att minska utsläppen som goda förutsättningar skapas för tillväxt och välfärd, och därmed för ett gott liv för medborgarna. Regeringen avser verka för att sprida kunskap om fördelarna med att handla tidigt i klimatarbetet och för att lyfta detta högst upp på den globala agendan. En verkningsfull global klimatpolitik förutsätter att ansvaret inte begränsas till det nationella territoriet. ska fortsätta samarbeta med de länder som har högst ambitioner på klimatområdet och som vill gå före. Med nationella och internationella åtgärder kan visa vägen för den omställning som är nödvändig runt om i världen. Endast om vi vidtar åtgärder såväl på hemmaplan som internationellt blir vi trovärdiga som engagerad aktör i internationella förhandlingar. Vi ska befästa vårt strategiska samarbete med fattiga utvecklingsländer i förhandlingarna genom lämpliga åtgärder t.ex. CDM, bilaterala samarbeten och ett fördjupat samarbete med strategiska länder i det internationella klimatarbetet. För att stödja och komplettera de internationella klimatförhandlingarna behövs kompletterande åtgärder i andra fora. Det av initierade globala partnerskapet för att minska utsläpp av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar (exempelvis sot, metan och marknära ozon), har attraherat ett stort antal länder liksom aktörer som och . Regeringens engagemang i partnerskapet fortsätter och nya initiativ tas för att bredda samarbetet ytterligare och för att bidra till utsläppsminskningar. För att verka för en utvecklad internationell utsläppshandel som medel för kostnadseffektiva åtgärder och ökad överföring av finansiella resurser till utvecklingsländerna kommer regeringen stödja och delta i partnerskap för marknadsutveckling, Partnership for Market readiness (PMR). Partnerskapet syftar till att bistå utvecklingsländer med att skapa förutsättningar att delta i nya marknadsmekanismer, särskilt med avseende på kapacitet och förmåga att mäta, rapportera och verifiera sina utsläpp av växthusgaser. Tillförlitlig statistik och uppföljning är en grundförutsättning för att en efter hand vidgad internationell handel med utsläppsrätter och påföljande internationella investeringar kan utvecklas. Inom ramen för det nordiska samarbetet inleds ett samarbete med och för att utveckla förutsättningar och former för utvecklingsländernas insatser mot klimatförändringar. Klimatförändringarna har en direkt koppling till utvecklingen i utvecklingsländerna, särskilt i de minst utvecklade länderna och för de mest sårbara befolkningsgrupperna där de försvårar fattigdomsbekämpning. Behovet av anpassning till pågående och kommande klimatförändringar är stort. Ekonomisk tillväxt, miljö- och klimatpåverkan, klimatförändringarnas effekter och sammanhängande risker ska bedömas och integreras i analys, planering, strategier, genomförande och uppföljning i utvecklingssamarbetet med enskilda länder, regioner och i multilaterala organisationer. Regeringens klimatsatsning i biståndet fortsätter 2013. Målet är främst att på det mest effektiva sättet bidra till de fattigaste ländernas anpassning till ett förändrat klimat och till en miljömässigt hållbar utveckling. Det är även angeläget att stödja insatser som leder till begränsade utsläpp av växthusgaser. Insatser för att stödja anpassning till klimatförändringarna kan innebära åtgärder som syftar till att minska människors sårbarhet, exempelvis investeringar i hälsa, sanitet, fungerande ekosystem, mark och uthålligt jordbruk och tillgång till vatten, liksom projekt som är direkt relaterade till klimat, exempelvis väderprognoser och byggande av . Många fattiga drabbas särskilt av klimatförändringar och är den kontinent i världen som förmodas drabbas hårdast av klimatförändringarna. Klimatsatsningen prioriterar därför kanaler som tydligt gynnar de allra fattigaste samt värst drabbade länder, exempelvis fattiga länder i . Under svenskt ordförandeskap i EU drev framgångsrikt på för att få fram ett ökat stöd till utvecklingsländerna. Enligt beslut på FN:s klimatmöten har höginkomstländerna ett åtagande om en målsättning att mobilisera via olika finansieringskällor, privata, offentliga och innovativa, mobilisera per 2020 till åtgärder för begränsning av klimatutsläpp och anpassning till klimatförändringar i utvecklingsländer. För detta skapades den Gröna Fonden. Det finns förväntningar på industriländerna att när fonden blir operativ ska de bidra substantiellt till denna. ska vara pådrivande i ansträngningarna för att utveckla trovärdiga nya former och källor för finansiering utöver från offentliga medel, som ett led i en internationell process. Ett starkt ledarskap i klimatfrågor innefattar även ett ambitiöst EU-samarbete på klimatområdet. Det handlar såväl om att vidta åtgärder som minskar människans negativa klimatpåverkan som att tjäna som ett föredöme för resten av världen för att driva på i de internationella förhandlingarna. För att EU:s politik ska bli tillräckligt ambitiös krävs att enskilda medlemsländer är beredda att gå före. Genom EU formuleras plattformen för en klimatpolitik där gemensamma krav och spelregler skapas över hela . EU behöver redan nu inrikta sin politik mot det övergripande målet om 80 till 95 procents utsläppsminskning . Det behövs en ökad tydlighet kring hur detta mål ska nås och långsiktiga spelregler för näringslivet. Regeringen vill se att EU sätter mål på vägen mot målet . Likaså vill regeringen se en utveckling där EU:s mål för utsläppsminskningar gemensamt kan höjas från till till 2020. Ett av de viktigaste instrumenten för att minska utsläppen är systemet för handel med utsläppsrätter. av EU:s utsläpp av växthusgaser täcks av systemet. Handelssystemet infördes och fler länder och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 regioner tar intryck av erfarenheter. Genom att handeln sätter ett internationellt pris på koldioxidutsläppen kan marknadens krafter användas för kostnadseffektiva utsläppsminskningar. Låga priser försvagar incitamentet till investeringar i teknik och anläggningar med låga växthusgasutsläpp som krävs för att EU ska klara sina långsiktiga klimatmål. Ett lågt pris innebär också svårigheter att i längden upprätthålla utbudet på CDM-marknaden. Med detta i beaktande har regeringen beredskap för att se över hur EUs handelssystem kan utvecklas. Handelssystemet bör länkas ihop med handelssystem i andra delar av världen och det bör utredas om fler sektorer bör omfattas. Ut- vecklingen visar att EU-15 är på väg att uppfylla sitt gemensamma åtagande att minska utsläppen för perioden 20082012 jämfört med . För EU-27 har utsläppen minskat med . slog 2009 fast nationella klimatmål till 2020 att utsläppen av växthusgaser ska minskas jämfört med (prop. 2008/09:162). Målet avser verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter och innebär att utsläppen av växthusgaser ska vara koldioxidekvivalenter lägre 2020 i förhållande till nivå. Upptag och utsläpp till och från skogsbruk och annan markanvändning ingår inte i målformuleringen. Minskningen ska till två tredjedelar ske genom utsläppsreduktioner i och till en tredjedel i form av investeringar i andra EU- länder eller flexibla mekanismer som Clean Development Mechanism (CDM). Regeringen är mån om att den överföring av verksamheter som skett i samband med utvecklingen av EU- ETS från den icke handlande sektorn till den handlande sektorn inte ska urvattna ambitionen i målet Det nationella målet om en 40 procentig minskning står fast och uppföljningsmetoden för målet bör ta hänsyn till de förändringar i handelssystemets omfattning som skett och som sker . Regeringen avser återkomma till frågan om det behövs nya åtgärder för att nå målet i samband med den kontrollstation för klimatpolitiken som genomförs 2015. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 kontrollstationen har inletts och arbetet kommer att behöva intensifieras . Den långsiktiga visionen är att inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med andra myndigheter samt med länsstyrelserna lämna ett underlag för en svensk färdplan för att uppnå visionen om att inte ska ha nettoutsläpp av växthusgaser . Länsstyrelserna har på regeringens uppdrag fört regionala dialoger för att ge underlag till färdplanen. Regeringen har för avsikt att närmare beskriva hur det svenska arbetet för att nå visionen om noll i nettoutsläpp ska genomföras. En ambitiös klimatpolitik förutsätter långsiktiga och kontinuerliga utsläppsminskningar nationellt och internationellt. En utgångspunkt för svensk del är att det inte är fråga om antingen det ena eller det andra utan att internationella insatser är nödvändiga komplement till omställningen av det svenska samhället. Klimatpolitiken legitimitet vilar på att tar ansvar både för ytterligare teknikutveckling och långsiktiga strukturella förändringar inom landet och bidrar till att utvecklingsländer med snabb industrialisering och standardhöjning tillvaratar de omedelbara och stora utsläppsminskningar som möjliggörs av dessa länders snabba ekonomiska tillväxt. har beträffande internationella klimatinsatser rekommenderat regeringen att ange en plan för fortsatta insatser och förvärv av utsläppskrediter.