prop · GZ03102 · 2012-04-16 00:00:00 — I t.ex. några landsting med stora avstånd finns slutenvårdsplatser i anslutning till primärvården, vilket drar upp primärvårdskostnaderna. I diagram 3.14 redovisas kostnaden per viktad vårdkontakt, som är ett mer specifikt mått än kostnaden per invånare. Diagram 3.14 Kostnad per viktad vårdkontakt i primärvård 20092010 2009 (priser) Amn: Hemsjukvård och läkemedel inom förmånen är exkluderade. Källa: Kommuner och Landsting och , Öppna jämförelser av hälso- och effektivitet 2011. I tandvårdens totala kostnader om ingår barn- och ungdomstandvård med (tabell 3.2). Det nuvarande statliga tandvårdsstödet trädde i kraft , vilket torde ha bidragit till en del av den årliga kostnadsökning om som skedde . minskade de privata utgifterna som andel av de totala utgifterna för tandvården, vilket var en ambition med reformen. Den genomsnittliga kostnadsökningen (dvs. under tidigare gällande tandvårdsstöd) var . Tandvårdens totala kostnader 20052009 (privata utgifter) Privata utgifter som andel Årlig förändring av totala Amn: Uppgifterna baserar sig på preliminära årsberäkningar av nationalräkenskaperna. Källa: SCB, Svenska Hälsoräkenskaper 2011, tabell 2. För patienter med särskilda behov av tandvårdsinsatser och patientgrupper med behov av särskilt stöd ska landstingen erbjuda dels avgiftsfri munhälsobedömning (uppsökande verksamhet) och dels nödvändig tandvård till hälso- och sjukvårdsavgift. Antalet personer som 2009 erhöll tandvård via uppsökande verksamhet var 96 273 och utgjorde av målgruppen. Landstingens kostnader för den uppsökande tandvården uppgick till . I förhållande till 2008 har något färre personer blivit uppsökta och kostnaderna har minskat med . Med nödvändig tandvård avses sådan tandvård som i det enskilda fallet påtagligt förbättrar förmågan att äta eller tala. Antalet personer som fick nödvändig tandvård till hälso- och sjukvårdsavgift, dvs. inom ramen för hälso- och sjukvårdens högkostnadsskydd, uppgick till 113 991. Landstingens kostnader för den nödvändiga tandvården uppgick till . I förhållande till ökade antalet personer som erhöll nödvändig tandvård med och kostnaderna för vården ökade med . Ökning av kostnaderna för receptförskrivna läkemedel Kostnaderna för läkemedelsförmånerna minskade 2010 jämfört med och uppgick (inklusive förbrukningsartiklar) till offentliga sektorns kostnader för läkemedel förskrivna på recept minskar är ovanligt och det har endast skett . effekterna av utgångna patent och den prispress om uppstår när generiska Skr. 2011/12:102 varianter av ett originalläkemedel introduceras på marknaden. Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets genomgångar av de läkemedelsgrupper som ingår i läkemedelsförmånerna har bidragit till att hålla nere kostnaderna. Dessutom var den kostnadsdrivande effekt som beror på introduktionen av nya läkemedel förhållandevis måttlig 2010. Ytterligare en faktor som påverkade kostnadsutvecklingen var den låga volymökningen, dvs. ökningen av mängden försålda läkemedel. Fortsatt ökning av kostnaderna för rekvisitionsläkemedel ökade kostnaderna för läkemedel som används inom slutenvården, s.k. rekvisitionsläkemedel, med som mest ett enstaka år. är kostnadsökningstakten lägre, med en nedgång till 2008 och till 2009. Uppföljningen av kostnadsutvecklingen för rekvisitionsläkemedel har blivit svårare efter på grund av att tidigare redovisade tillverknings- och arbetskostnader inte längre finns med i Apotekens Service AB:s statistik. En annan förändring som gör det mer komplicerat att följa upp historiska trender är att flertalet landsting har börjat gå över till att redovisa nettopriser, vilket innebär att de rabatter som landstingen kan få i förhandlingarna med läkemedelsföretag är inkluderade i redovisningen. När uppgifterna för kostnadsutvecklingen av rekvisitionsläkemedel justeras för de ovanstående faktorerna verkar kostnaderna ha stigit . steg kostnaderna för rekvisitionsläkemedel , och uppgick till . Detta är dock en underskattning av den faktiska ökningen eftersom flera landsting gått över till att redovisa nettopriser som nämns ovan. En förklaring till de ökade kostnaderna för rekvisitionsläkemedel var att många dyra, högspecialiserade läkemedel anpassade för slutenvården introducerades. Kostnadsutvecklingen för både öppen- och slutenvård uppgick till . Patienternas egenavgifter har utgjort av kostnaderna för läkemedelsförmånerna. Diagram 3.15 Årliga procentuell förändring av läkemedelsförmånerna samt läkemedel på rekvisition 20012011 (löpande priser) Anm. Slutenvårdskostnaderna har justerats 2010 för att de ska bli jämförbara med 2009. I diagram 3.15 illustreras den procentuella utvecklingen av läkemedelsförmånerna samt rekvisitionsläkemedel. har kostnaderna för rekvisitionsläkemedel ökat i snabbare takt än läkemedelsförmånerna. Detta kan bl.a. förklaras av att landstingen har ändrat distributionssätt för vissa grupper av läkemedel, från receptförskrivning till rekvisition. En annan förklaring är att flertalet av de nya läkemedel som godkänts för försäljning har varit anpassade för slutenvården. Den senaste statistiken över antalet sysselsatta inom hälso- och sjukvården är . Den visar att tillgången på barnmorskor, sjuksköterskor, läkare och specialistläkare i hälso- och sjukvården samt tandhygienister inom tandvården ökade 19952009. Tillgången på tandläkare har minskat . Även tillgången på specialistsjuksköterskor har sjunkit. Den största tillgångsökningen 19952009 har skett bland tandhygienister (), läkare () och specialistläkare (). Statistiken visar dock att tillväxten var olika inom olika läkarspecialiteter. Inom framför allt läkarkåren har andelenmed utländsk utbildning ökat. Migrationsflödena har på så sätt fått en ökad betydelse för den svenska läkartillgången. Antalet personer med svensk bakgrund som studerat till läkare utomlands och som fått svensk läkarlegitimation har också ökat . Även antalet personer som studerat till tandläkare utomlands ökade, enligt statistik från . Personaltätheten inom hälso- och sjukvården samt landstingens Skr. 2011/12:102 möjligheter att rekrytera personal till hälso- och sjukvården varierade En sjukvårdsregion omfattar flera landsting. Högst läkartäthet fanns 2009 i sjukvårdsregion. Högst sjukskötersketäthet hade Norra sjukvårdsregionen och Västsvenska sjukvårdsregionen hade flest barnmorskor per 100 000 invånare. Den högsta tandläkartätheten återfanns i , följt av . I och var tillgången på tandhygienister högst. bedömer att arbetsmarknaden för sjuksköterskor och tandhygienister är i balans. För övriga grupper är efterfrågan större än tillgången, särskilt när det gäller specialistutbildade läkare och sjuksköterskor. 4.1Nationella mål och bestämmelser verksamhetsområden består av vård och omsorg om äldre, stöd och service till personer med funktionsnedsättning och individ- och familjeomsorg. De övergripande målen för är, enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, att främja människornas ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. ska under hänsynstagande till människans ansvar för sin och andras sociala situation inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. Verksamheten ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Vidare anges också att: Insatser ska vara av god kvalitet. Det för utförande av uppgifter ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Insatser för den enskilde ska utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne. Insatserna ska tillförsäkra den enskilde en skälig levnadsnivå. Insatserna ska utformas så att de stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Utvecklingen inom verksamhetsområden beskrivs var och en för sig nedan. 4.1.1Fokus på kunskapsutveckling och kvalitet inom Regeringens insatser inom område har särskilt inriktats på att stödja huvudmännens arbete med att utveckla de sociala tjänsterna genom ett långsiktigt arbete för kunskaps- och kvalitetsutveckling. En central insats som syftar till att utveckla en evidensbaserad socialtjänst var regeringens överenskommelse med Kommuner och Landsting på området. Utöver detta har ett antal andra särskilda satsningar gjorts, t.ex. utveckling av öppna jämförelser, utveckling av s.k. e-hälsa, framtagande av nationella riktlinjer, utveckling av kvalitetsregister, utveckling av en gemensam informationsstruktur samt kompetensutveckling av personal. På regeringens uppdrag har också lanserat en nationell webbaserad kunskapsportal i syfte att underlätta kunskapsstyrning, kunskapsspridning och kunskapsinhämtning. Målet är att personal på alla nivåer inom områdena psykisk ohälsa och vård och omsorg om äldre ska arbeta utifrån den mest aktuella kunskapen. Överenskommelsen om stöd till en evidensbaserad praktik ingick regeringen och Kommuner och Landsting en första årlig överenskommelse om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom . Målet är att stärka möjligheter att skapa och använda relevant kunskap och Överenskommelsen omfattar verksamhetsområdena vård och omsorg om äldre, barn- och ungdomsvård samt missbruks- och beroendevård. Överenskommelsens satsningar har avsett utveckling av regionala stödstrukturer, olika former av nationellt stöd, utbildningssatsningar samt insatser som syftat till att öka brukarmedverkan och kartläggning av forskning. En förutsättning för en evidensbaserad praktik inom är att de yrkesverksamma är positiva till forskningsbaserad kunskap om insatser och bedömningsmetoder. I en studie genomförd av 2011 undersöktes attityden till en evidensbaserad praktik.31 har andelen chefer som var påtagligt intresserade av en evidensbaserad praktik ökat från till . Användningen av standardiserade bedömningsinstrument ökade från till . Tillgänglig och säker information inom vården och omsorgen Tillgång till relevant information som rör en individ är nyckeln till att personalen inom hälso- och sjukvården och ska kunna erbjuda insatser av hög kvalitet. Strategin för Nationell eHälsa syftar till att förbättra informationshanteringen inom hälso- och sjukvården och till nytta för individen, personalen och beslutsfattarna inom hela sektorn. Kommunernas engagemang har ökat, inte minst genom att strategin inkluderar . genomförde Kommuner och Landsting en kartläggning av it-stöd och e-tjänster i kommunerna. Den visade att ökad service till privatpersoner och företag var den främsta effekten av kommunernas hittillsvarande arbete. Det framkom att av kommunerna anser att it-stöd har hög eller mycket hög prioritet. Av kommunerna tillhandahåller minst en av de 38 definierade e-tjänster som använts i förbundets enkät, av kommunerna samverkar med varandra inom utveckling av it-tjänster och av kommunerna tillhandahåller mobilapplikationer. Av rapporten framgår att små kommuner har svårt att på egen hand möta de krav som en utvecklad it-infrastruktur ställer. Öppna jämförelser ett verktyg för förbättringsarbete Öppna jämförelser ger insyn och bidrar till lärande, uppföljning och förbättring inom . Kommunernas användning av de öppna jämförelserna har lett till en rad olika aktiviteter och strategier för att arbeta med ett aktivt förbättringsarbete. har publicerat öppna jämförelser när det gäller äldreomsorg och hemsjukvård, missbruk- och beroendevård, barn- och ungdomsvård, stöd till personer med funktionsnedsättning samt 31 (2011), Evidensbaserad praktik i 2007 och 2010. driver tillsammans ett omfattande utvecklingsarbete kring En effektiv socialtjänst innebär att verksamheten bedrivs enligt målen och uppfyller de krav som ställs i lagstiftning och andra regelverk samt att resurserna används på bästa sätt. Det finns statistik som beskriver produktion (volym av olika insatser) och kostnaderna för denna. En viktig del i att mäta måluppfyllelsen är vilka effekter och sammantaget resultat som uppnåtts av insatser i förhållande till kostnaderna. För att kunna följa detta har det bedrivits ett intensivt arbete för att förbättra underlaget för uppföljning. Resultatet av detta arbete redovisas nedan. Det finns dock fortfarande stora begränsningar i de data som finns och utvecklingsarbetet fortsätter. Tabell 4.1 Kommunernas kostnader för verksamhet 20062010 Miljarder kronor, löpande priser Vård och omsorg om äldre Insatser till personer med Källa: SCB, Statistiska meddelanden OE 30 , OE 25 . Med kostnader avses bruttokostnader minskade med interna intäkter och intäkter från försäljning av verksamhet till andra kommuner och landsting. Vård och omsorg till äldre var den kostnadsmässigt största verksamheten inom och den står för ungefär hälften av Många orsaker bakom kostnadsskillnader mellan kommuner Det finns stora kostnadsskillnader mellan kommunerna för Det finns inget entydigt samband mellan kostnader och kvalitet. Det kan kosta mer att uppnå en hög kvalitetsnivå, men höga kostnader kan också bero på kvalitetsbrister och ineffektivitet. Många nyckeltal visar styckkostnader, dvs. vad något kostar; per plats, underlag beskriva effektivitet och resursanvändning utifrån ett Skr. 2011/12:102 helhetsperspektiv. Det kan finnas olikheter i ansvarsfördelningen mellan och andra verksamheter som påverkar kostnadsbilden. Kostnader för en huvudmans insats (t.ex. kommunen) kan innebära besparingar för en annan huvudmans verksamhet (t.ex. och staten). Stöd kan vidare ges av andra än av , exempelvis av familj och närstående, frivilligorganisationer eller genom privata tjänsteköp. 4.2Måluppfyllelse av vissa riktade statsbidrag 4.2.1Ett kontrakt för livet (SiS) bedrev under 20052009 ett projekt att utveckla missbruksvården. I statsbudgeten 20052009 avsates totalt 300 miljoner från utg.omr. 9 och anslaget 18:3 Utveckling av socialt arbete. Projektet bedrevs inom ramen för den vård som ges med stöd av lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, förkortad LVM, ge socialnämnden ekonomiskt stöd för den vård som bedrivs enligt 27 § LVM. Satsningen fick namnet Ett kontrakt för livet. Syftet var att förstärka missbrukarvården och skapa bättre förutsättningar för fler kvalificerade och långsiktiga vårdinsatser. Satsningen omfattade vårdkedjans alla delar, utan att få kostnadsdrivande effekter på missbrukarvården. De stödformer som SiS ansåg vara kvalificerande för stöd var dygnsvård vid s.k. HVB-hem eller familjehem och behandlingsinsatser i öppna former. Enligt uppdraget utgick stöd även vid vård enligt 27 § LVM i SiS regi. Innehållsmässigt utformades projektet så att varje klient som skrevs in på SiS institutioner fick erbjudandet att ingå i satsningen. En överenskommelse träffades mellan den intresserade klienten, och SiS-institutionen med en planering för såväl vården i annan form enligt 27 § LVM som för en 6- månaders eftervård. Totalt har drygt 1 300 vårdöverenskommelser tecknats till och med mars månad 2008. I genomsnitt tecknade kommunerna avtal för av de klienter som placerades i enlighet med LVM. 4.2.2Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken I statsbudgeten 20072011 har ca avsats från utg.omr. 9 och anslaget 5:11 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken ap. 11 stimulansbidrag till äldreomsorgen, i stimulansbidrag till kommuner () och landsting () för insatser inom vård och omsorg om äldre personer. Avsikten har varit att uppnå varaktig höjning av kvaliteten inom sju prioriterade områden: rehabilitering, socialt innehåll, demensvård, läkemedelsgenomgångar, förebyggande arbete, kost och nutrition samt läkartillgång. fick medlen en mer prestationsbaserad utformning. /11 finansierade medlen, enligt , ca 1 600 tillsvidare- och visstidsanställningar. Medel har även använts för utbildningar, t.ex. i demenskunskap för 30 400 personer i 191 kommuner Skr. 2011/12:102 och 13 landsting, i rehabiliterande förhållningssätt för 21 200 personer i 143 kommuner och 12 landsting och i kost och nutrition för 19 200 anställda i 129 kommuner och 11 landsting. Det har utbildats 8 600 personer om de nationella riktlinjerna för vård och omsorg vid demenssjukdom. har huvudmännen även inrättat exempelvis rehabiliteringsteam och demensteam, utveckling av det sociala innehållet, förebyggande insatser, åtgärder mot undernäring och läkemedelsgenomgångar. Målet för satsningen har varit att bidra till en höjd kvalitet inom vård och omsorg om äldre. Kommunerna är skyldiga att erbjuda stöd till de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stödjer en närstående som har funktionshinder. Kommunerna har kompenserats med för den ändrade bestämmelsen i socialtjänstlagen. Stöd till anhöriga är mest utvecklat inom äldreomsorgen. Funktionshindersverksamheten har kommit igång med arbetet och individ- och familjeomsorgen befinner sig i startfasen. För som helhet är det fortfarande svårt att få till stånd ett brett samarbete med hälso- och sjukvården när det gäller stöd till anhöriga. avsätter regeringen , från utg.omr. 9, anslag 5:1 Stimulansbidrag till åtgärder inom äldrepolitiken till två nationella kompetenscentra, Nationellt Anhöriga (NkA) och Svenskt demenscentrum (SDC), vars uppgift är att samla in, strukturera, sprida kunskap på sina respektive sakområden och stimulera utvecklingsarbete i kommunerna.32 32 (2011), Utvärdering av Nationellt och Svenskt Demenscentrum. Vård och omsorg om äldre Följande övergripande nationella mål gäller för äldrepolitiken (prop. 2011/12:1, utg.omr. 9, bet. 2011/12. SoU1, rskr. 2011/12:127 och 128). kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende,bemötas med respekt, och ha tillgång till god vård och omsorg. Kommunernas ansvar för omsorgen och vården om äldre personer regleras framför allt i SoL, och i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HsL. Särskilda bestämmelser finns i SoL för äldre människor. Omsorgen om äldre ska inriktas på att äldre människor får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Insatser ska underlätta för den enskilde att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra, ge äldre kvinnor och män stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Kommunerna ska inrätta särskilda boendeformer för dem som behöver särskilt stöd. Kommunen ska också göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena för äldre människor och planera insatserna för dessa. I planeringen ska kommunen samverka med samt andra samhällsorgan och organisationer. Kommunen ska vidare verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor. I de särskilda bestämmelser som finns i HsL angående kommunens ansvar anges att kommunerna har ansvar för hälso- och sjukvård för äldre personer som bor i särskilt boende samt vistas vid dagverksamhet. En kommun får även erbjuda dem som vistas i kommunen hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård). Kommunen ansvarar då för hälso- och sjukvård upp till och med sjuksköterskenivå. Inom det verksamhetsområde som kommunen bestämmer ska det finnas en särskilt medicinskt ansvarig sjuksköterska. Stimulansbidragen bidrog till förbättringar i kvaliteten De riktade stimulansbidragen till kommuner och landsting som syftar till att stödja utvecklingen av äldreomsorgens kvalitet och finansieras inom ramen för utg.omr. 9 och anslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken fortsatte . avsattes sammanlagt ca 2 miljarder i riktat statsbidrag. Stimulansmedlen har, enligt huvudmännens bedömning, främjat bättre samverkan inom samtliga av de sju prioriterade områdena. Regeringen har successivt övergått till att ge statsbidrag i form av prestationsbaserade bidrag. uppgick det prestationsbaserade statsbidraget till och användes bl.a. till registren och . Utifrån dessa register har resultat kunnat mätas, vilka visar att det har skett en förbättring avseende bl.a. att förhindra trycksår, undernäring och fallskador. Otillräcklig bemanning i särskilda boenden med demensinriktning tillsyn påvisade brister i kommunernas biståndsbedömning och biståndsbeslut. genomförde myndigheten tillsynsbesök vid 94 slumpmässigt utvalda särskilda boenden för personer med demenssjukdom i 48 kommuner. Vid av dessa boenden förekom att personal låste de boendes lägenhetsdörrar eller enhetsdörrar och lämnade enheten obemannad. har gjort bedömningen att personaltätheten inte var tillräcklig i särskilda boenden för personer med demenssjukdom.33 Myndigheten lämnade en skrivelse avseende uppdraget att ta fram vägledning till kommunerna i frågor om organisering av särskilt boende för personer med demenssjukdom.34 Fler äldre hade en genomförandeplan, men det innebar inte alltid inflytande Allt större andel äldre personer var delaktiga, antingen själva eller genom en företrädare, i upprättandet av en genomförandeplan, dvs. en plan som beskriver hur en beslutad insats ska genomföras.35 Enligt 3 kap. 5 § SoL ska socialnämndens insatser för den enskilde utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne. Personen bör också ha en genomförandeplan som beskriver hur en beslutad insats praktiskt ska genomföras och den enskilde ska ha inflytande på planeringen och uppdateringen. Även om planen följs upp av kommunen garanterar det dock inte att den enskilde verkligen var delaktig i aktiviteterna. 33Socialstyrelsen (2011), Lägesrapport . 34Socialstyrelsen (2011), Vägledning i frågor om organisering av särskilt boende för personer med demenssjukdom - avrapportering av uppdrag. 35Socialstyrelsen (2012), Lägesrapport . konstaterat i sin tillsyn att de särskilda boendena ofta var rutinstyrda och Skr. 2011/12:102 präglades av ett kollektivt förhållningssätt till de boende. Innehållet i genomförandeplanerna behöver utvecklas så att de stämmer med det I föranmälda tillsyn hade av de granskade genomförandeplanerna inte utformats med utgångspunkt i biståndsbeslutet.36 En stor andel äldre var nöjda med hemtjänst och äldreboende har undersökt äldre boendes uppfattning om äldreomsorgen inom hemtjänst och äldreboende. Resultaten bör, enligt , tolkas med försiktighet med tanke på bortfall och den låga andel äldre som svarar själva inom äldreomsorgen. Dessa undersökningar visar att de äldre var nöjda med vården och omsorgen. Resultaten skiftar dock för de olika områdena som undersökts. Äldre inom hemtjänst var nöjda med kvalitetsområdena trygghet i hemmet, bemötande och hjälpens utförande. Inom äldreboende var de äldre nöjda med trygghet i boendet, bemötande, vårdinsatser och boendemiljö. Äldre med ett dåligt självupplevt hälsotillstånd var emellertid mindre nöjda. Även äldre som hade besvär med oro, ängslan och ångest var mindre nöjda med vården och omsorgen. Ju sämre hälsa, desto mindre nöjda var de äldre, vilket bekräftar tidigare års resultat. Omdömet kring social samvaro och aktiviteter var lägre än för andra kvalitetsområden.37 Uppfattning om inflytande och självbestämmande över kvarstår En majoritet av de äldre ansåg att de hade inflytande över både när det gäller att påverka vid vilka tider hemtjänst ges och hur personalen tar hänsyn till hemtjänstmottagarens åsikter och önskemål om hjälpen. Det var dock stora skillnader mellan de äldres omdömen i olika kommuner, särskilt i fråga om möjligheterna att påverka tiden för när hjälpen ska ges.38 Stor variation mellan kommunerna för plats i särskilt boende Bristande tillgång till särskilt boende kan leda till att äldre som ansöker om ett sådant boende får vänta på att flytta in. För 41 kommuner finns uppgifter om de genomsnittliga väntetiderna till ett särskilt boende . Den genomsnittliga väntetiden till särskilt boende var i mediankommunen . Variationen i väntetiden var enligt stor mellan kommunerna, från ett erbjudande till 143 dagars väntetid.39 36Socialstyrelsen (2011), Nationell tillsyn om vård och omsorg om äldre 2011. 37Socialstyrelsen (2011), Vad tycker de äldre om äldreomsorgen 2011.