prop · GZ0361 · 2012-02-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2011/12:61 Alkoholservering på särskilda boenden Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att det blir tillåtet att servera spritdrycker, vin, starköl och andra jästa alkoholdrycker till en boende och besökare till denne på särskilda boenden vid vilka måltidsservice tillhandahålls. Detta innebär att ett undantag görs från huvudregeln i alkohollagen (2010:1622) om krav på serveringstillstånd. Med särskilda boenden avses sådana boenden för äldre människor som regleras i 5 kap. 5 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) och sådana särskilda boenden för funktionshindrade som regleras i 5 kap. 7 § tredje stycket socialtjänstlagen och 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Vidare föreslås att den som bedriver servering av spritdrycker, vin, starköl och andra jästa alkoholdrycker på ett sådant särskilt boende som nämnts ovan ska utöva särskild kontroll (egenkontroll) över serveringen. För egenkontrollen ska det finnas ett för verksamheten lämpligt program. Om den som bedriver alkoholservering på ett särskilt boende inte följer de allmänna bestämmelserna i alkohollagen om ordning och nykterhet, åldersgränser eller utlämnande av alkoholdrycker, ska han eller hon kunna förbjudas att fortsätta med serveringen eller meddelas varning, om ett förbud skulle vara en alltför ingripande åtgärd. Ett förbud ska gälla . Den som serverar alkoholdrycker i strid med ett sådant förbud döms till böter eller fängelse . I ringa fall ska inte dömas till ansvar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i alkohollagen (2010:1622) ................... Ärendet och dess beredning............................................................ Socialtjänstlagen (2001:453)............................................ 4.2Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa Servering av spritdrycker, vin, starköl och andra jästa Överväganden och förslag .............................................................. Bör alkoholservering på särskilda boenden tillåtas? Egenkontroll och sanktioner ............................................ Följdändring och rättelser i alkohollagen......................... 7.2Ekonomiska konsekvenser för kommuner och Sammanfattning av betänkandet (SOU 2011:41)............. Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i alkohollagen (2010:1622). Förslag till lag om ändring i alkohollagen Härigenom föreskrivs i fråga om alkohollagen (2010:1622) dels att 3 kap. 11, 4 kap. 2 §, 8 kap. 1, 6, 8 och 15 §§, 11 kap. 9 § samt 12 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 8 kap. 1 a och 1 b §§ samt 9 kap. 20 §, av följande lydelse. Överlåts rörelse där det ingår verksamhet som kräver godkännande som anges i 2 kap. 1 § första stycket eller 3 § första stycket (tillverkning), 4 kap. 1 § första stycket (partihandel), 6 kap. 2 § (handel med teknisk sprit), eller tillstånd enligt 8 kap. 1 § (serveringstillstånd) får överlåtaren sälja sitt lager av alkoholdrycker till efterträdaren, om denne är berättigad att bedriva sådan verksamhet. Konkurs- eller dödsbo eller, i Konkurs- eller dödsbo eller, i fråga om utmätt egendom, Krono- fråga om utmätt egendom, Krono- fogdemyndigheten får utan hinder fogdemyndigheten får trots be- av bestämmelserna i denna lag stämmelserna i denna lag sälja sälja sprit eller alkoholdrycker till sprit eller alkoholdrycker till den den som har rätt att tillverka eller som har rätt att tillverka eller be- Motsvarande gäller då en verk- Motsvarande gäller då en verk- samhet måste avvecklas till följd samhet måste avvecklas till följd av att godkännande som avses i av att tillstånd eller godkännande första stycket har återkallats eller som avses i första stycket har då det finns andra tvingande skäl. återkallats eller då det finns andra En partihandlare får sälja varorna till 1.det i 5 kap. 1 § angivna detaljhandelsbolaget, 2.annan partihandlare som har rätt att handla med motsvarande varor, 3. den som har meddelats sta- 3. den som har meddelats till- stånd för servering till allmän- enlighet med reglerna i 8 kap., heten eller stadigvarande tillstånd för servering i slutet sällskap i enlighet med reglerna i 8 kap., 4. den som har godkänts som skattebefriad förbrukare enligt 31 e § lagen (1994:1564) om alkoholskatt för användning i teknisk, industriell, medicinsk, vetenskaplig eller liknande verksamhet. En partihandlare får också föra ut eller exportera varorna. Försäljning får också ske till den som har tillstånd enligt lagen (1999:446) om proviantering av fartyg och luftfartyg. Endast partihandlare får förpacka om eller buteljera alkoholdrycker. För servering av spritdrycker, vin, starköl och andra jästa alkoholdrycker krävs tillstånd av den kommun där serveringsstället är beläget (serveringstillstånd). Serveringstillstånd som avser servering i inrikes trafik på fartyg, luftfartyg eller järnvägståg (trafikservering), meddelas dock av den kommun där det företag som vill bedriva serveringen har sitt säte, eller där den person som vill bedriva serveringen har sitt hemvist. inte säte inom landet eller personen inte hemvist inom landet, meddelas tillstånd av . Serveringstillstånd krävs dock inte om serveringen 1.avser ett enstaka tillfälle för i förväg bestämda personer, 2.sker utan vinstintresse och utan annan kostnad för deltagarna än kostnaden för inköp av dryckerna, och 3.äger rum i lokaler där det inte bedrivs yrkesmässig försäljning av alkohol- eller lättdrycker. hinder av bestämmelserna i första stycket anordna provning av alko- anordna provning av alkohol- holdrycker för allmänheten enligt riktlinjer i avtalet mellan staten riktlinjer i avtalet mellan staten Serveringstillstånd krävs inte om 1. avser ett enstaka tillfälle för i förväg bestämda personer, 2. sker utan vinstintresse och utan annan kostnad för deltagarna än kostnaden för inköp av dryck- 3. äger rum i lokaler där det inte bedrivs yrkesmässig försäljning av alkohol- eller lättdrycker. Serveringstillstånd krävs inte för servering till en boende och besö- 1.som avses i 5 kap. 5 § andra stycket och 7 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:453) och 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, och 2.vid vilka måltidsservice tillhandahålls. Den som bedriver alkoholservering enligt första stycket ska utöva särskild kontroll (egenkontroll) över serveringen. För egenkontrollen ska det finnas ett för verksamheten lämpligt program. Anordnande av provsmakning av spritdrycker, vin, starköl eller andra jästa alkoholdrycker vid arrangemang riktade till allmänheten är tillåten under förutsättning att Anordnande av provsmakning av spritdrycker, vin, starköl eller andra jästa alkoholdrycker vid arrangemang riktade till allmänheten är tillåtet under förutsättning att 1.arrangören har ett stadigvarande serveringstillstånd som omfattar de drycker som provsmakningen avser samt den lokal där provsmakningen ska äga rum, eller 2.de partihandlare som deltar enskilt eller gemensamt ansöker om och erhåller ett tillfälligt tillstånd för provsmakning av de drycker som avses erbjudas. Tillståndshavare som avses i första stycket 1 ska innan arrangemanget äger rum göra en anmälan till kommunen. Servering av folköl får, med de inskränkningar som föreskrivs i denna lag, ske om verksamheten bedrivs i sådana lokaler eller andra utrymmen i byggnader eller transportmedel som 1. ingår i anläggningar som är godkända enligt föreskrifter meddelade med stöd av 7 § 1 livsmedelslagen (2006:804) eller registrerade enligt och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av om livsmedelshygien1, och 2. är avsedda för stadigvarande verksamhet med livsmedel och där mat Utan hinder av första stycket får Trots första stycket får folköl folköl serveras i sådana fall som serveras i sådana fall som anges i anges i 1 § andra stycket samt av 1 a §, 1 b § eller av den som inne- den som innehar serveringstill- Den som avser att bedriva serve- Den som avser att bedriva serve- 1 EUT L 139, 30.4.2004, s. 1 (Celex 32004R0852). Tillstånd för servering av starköl, vin och annan jäst alkoholdryck i foajéer till teater eller konsertlokal under paus i föreställning eller konsert får meddelas utan krav på matservering. Det ställs inte heller krav på matservering vid provsmakning enligt 6 eller 7 §. ring av folköl ska anmäla verk- ring av folköl ska anmäla verk- samheten hos den kommun där samheten hos den kommun där serveringen ska ske. serveringen ska ske. inte påbörjas innan anmälan har inte påbörjas innan anmälan har Vad nu sagts gäller inte i Vad nu sagts gäller inte i fall som avses i 1 § andra stycket fall som avses i 1 a §, 1 b § eller eller den som har serveringstill- den som har serveringstillstånd. Den som är anmälningsskyldig enligt tredje stycket ska utöva särskild kontroll (egenkontroll) över serveringen. För egenkontrollen ska det finnas ett för verksamheten lämpligt program. Stadigvarande tillstånd för servering till allmänheten får medges endast om serveringsstället har ett eget kök i anslutning till serveringslokalen samt tillhandahåller lagad eller på annat sätt tillredd mat. Gästerna ska kunna erbjudas ett varierat utbud av maträtter. får matutbudet begränsas till ett fåtal enklare rätter. Serveringsstället ska vara utrustat med ett i förhållande till lokalens storlek lämpligt antal sittplatser för matservering. Om det finns en drinkbar får den ta i anspråk endast en mindre del av serveringsställets totala yta och vara belägen i nära anslutning till matsalen. Tillfälligt tillstånd för servering till allmänheten får meddelas om serveringsstället tillhandahåller tillredd mat. Detsamma gäller tillstånd för servering i slutet sällskap. Tillstånd för servering av starköl och vin i foajéer till teater eller konsertlokal under paus i föreställning eller konsert får meddelas utan krav på matservering. Det ställs inte heller krav på matservering vid provsmakning enligt 6 eller 7 §. Kommunen får förbjuda den som bedriver servering av alkoholdrycker på särskilda boenden enligt 8 kap. 1 b § att fortsätta med serveringen eller, om förbud är en alltför ingripande åtgärd, meddela en varning, om den som bedriver serveringen inte följer bestämmelserna om ordning och nykterhet i 3 kap. 5 § andra stycket, åldersgränser i 7 § eller utlämnande av alkoholdrycker i 8 §. Förbud meddelas för av räknat från det att den som bedriver serveringen har fått del av beslutet. Den kommun där serveringsstället är beläget beslutar om ingripande enligt första stycket. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet säljer eller lämnar ut alkoholdrycker i strid med 3 kap. 7 eller 8 § till någon som inte har uppnått föreskriven ålder eller som är märkbart påverkad av alkohol eller annat berusningsmedel, eller vid partihandel underlåter att på sätt som föreskrivs i 4 kap. 3 § förvissa sig om att köparen har rätt att återförsälja eller köpa in varan döms för olovlig dryckeshantering till böter eller fängelse . För olovlig dryckeshantering döms också den som 1. förvarar alkoholdryck i strid med 3 kap. 2 § första stycket eller 8 kap. 24 § tredje stycket, 2. tillåter alkoholförtäring i strid med 8 kap. 24 § första eller strid med 8 kap. 24 § första eller andra stycket, eller 3. säljer folköl i strid med för- 3. säljer folköl i strid med för- bud som meddelats enligt 9 kap. bud som meddelats enligt 9 kap. 19 §, eller strid med förbud som meddelats enligt 9 kap. 20 §. Till ansvar ska inte dömas den som i strid med 3 kap. 2 § första stycket eller 8 kap. 24 § tredje stycket förvarar alkoholdryck, om det av omständigheterna framgår att drycken var avsedd för annat än försäljning eller förtäring på platsen. Sprit, alkoholdrycker och alko- Sprit, alkoholdrycker och alko- holhaltiga preparat som har varit holhaltiga preparat som har varit föremål för brott enligt denna lag föremål för brott enligt denna lag eller deras värde samt utbyte av eller deras värde samt utbyte av sådant brott ska förklaras förver- sådant brott ska förklaras förver- Detsamma gäller vad någon Detsamma gäller vad någon har tagit emot som ersättning för har tagit emot som ersättning för kostnader i samband med ett sådant kostnader i samband med ett sådant brott, eller värdet av det mottagna, brott, eller värdet av det mottagna, om mottagande utgör brott enligt om mottagande utgör brott enligt drycker kan ske även hos den som drycker kan ske även hos den som är fri från ansvar för brottet enligt är fri från ansvar för brottet enligt 11 kap. 10 § andra stycket. 11 kap. 11 § andra stycket. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att ta fram ett förslag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan ske på ett sätt som är förenligt med liksom detaljhandelsmonopolet och utan att det leder till negativa konsekvenser för folkhälsan samt utreda frågan om möjligheten att tillåta servering av alkoholdrycker på särskilda boenden (dir. 2010:21). Utredningen antog namnet Utredningen om vissa alkoholfrågor (S 2010:03). Utredningen överlämnande delbetänkandet Gårdsförsäljning (SOU 2010:98). Denna lagrådsremiss behandlar inte de bedömningar och förslag som görs i det betänkandet. överlämnades slutbetänkandet Alkoholservering på särskilda boenden (SOU 2011:41). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (S2011/4545/FST). Förslaget till ändring i 11 kap. 9 § alkohollagen (2010:1622) finns inte med i slutbetänkandet. Förslaget har beretts under hand med , , , Kommuner och Landsting (SKL) och Hotell- och Restaurangföretagare (). Förslaget till ändring i 8 kap. 8 § alkohollagen finns inte heller med i betänkandet. Det finns däremot med i lagrådsremissens lagförslag. Förslaget till ändring är av följdändrings- och rättelsekaraktär. Någon remissbehandling har därför inte ansetts behövlig. Förslaget till ändring i 3 kap. 11§, 4 kap. 2 §, 8 kap. 6 och 15 §§ samt 12 kap. 1 § alkohollagen finns inte heller med i betänkandet och inte heller i lagrådsremissens lagförslag. Förslagen till ändringar är av rättelsekaraktär. Någon remissbehandling av förslagen har därför inte ansetts behövligt. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen följer huvudsakligen Lagrådets förslag. Regeringen återkommer till Lagrådets synpunkter och förslag i avsnitt 6.2 och i författningskommentaren. Förslagen som rör 3 kap. 11§, 4 kap. 2 §, 8 kap. 6 och 15 §§ samt 12 kap. 1 § alkohollagen är enligt regeringens bedömning författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. I utredningens uppdrag har ingått att utreda frågan om möjligheten att tillåta alkoholservering på särskilda boenden. I utredningens direktiv (dir. 2010:21) anges dock inte vad som avses med särskilda boenden. Någon entydig definition av vad som avses med särskilda boenden finns inte. Däremot återfinns särskilt boende i 8 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453). Denna bestämmelse, som handlar om avgifter, hänvisar i sin tur till 5 kap. 5 och 7 §§ socialtjänstlagen. I 5 kap. 5 §, som handlar om bostäder för äldre människor, används särskilda boendeformer för service och omvårdnad och i 5 kap. 7 §, som handlar om människor med funktionshinder, används bostäder med särskild service. I 9 § punkt 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, som handlar om bostäder för vuxna människor med funktionshinder, används bl.a. begreppet bostad med särskild service för vuxna. En definition av begreppet särskilt boende finns i termbank. Där anges att med särskilt boende avses individuellt behovsprövat boende som ges med stöd av socialtjänstlagen eller lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. I det följande redogörs kort för innehållet i socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade i de delar som är relevanta i detta sammanhang (avsnitt 4.1. och 4.2). 4.1Socialtjänstlagen (2001:453) I 1 kap. 1 § socialtjänstlagen, den s.k. portalparagrafen, anges de övergripande målen och grundläggande värderingarna för samhällets socialtjänst demokrati, jämlikhet, solidaritet och trygghet. I portalparagrafen anges att samhällets socialtjänst ska främja människornas 1.ekonomiska och sociala trygghet, 2.jämlikhet i levnadsvillkor, och 3.aktiva deltagande i samhällslivet. ska under hänsynstagande till människans ansvar för sin och andras sociala situation inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. Verksamheten ska vidare bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Genom den s.k. Ädelreformen, som genomfördes , har den sociala och medicinska kompetensen integrerats inom de särskilda boendeformerna för service och omvårdnad och bostäder med särskild service. Enligt 18 § första stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska varje kommun erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som bor i en sådan boendeform eller bostad som avses i 5 kap. 5 § andra stycket eller 5 kap. 7 § tredje stycket socialtjänstlagen. Kommunen har möjlighet att sluta avtal med någon annan om att utföra kommunens uppgifter inom . Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte överlämnas till ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ (2 kap. 5 § socialtjänstlagen). I 5 kap. socialtjänstlagen finns särskilda bestämmelser för olika grup- per, t.ex. äldre människor och människor med funktionshinder. Huvuddelen av kommunernas äldreomsorg utgörs av hemtjänst och särskilt boende. Särskilt boende inkluderar även korttidsvård. Därutöver har kommunerna dagverksamheter och insatser som trygghetslarm, måltidsservice, uppsökande verksamhet, anhörigstöd m.m. I många kommuner finns dagcentraler där äldre personer utan biståndsbedömning kan ta del av olika aktiviteter. Särskilda bestämmelser om äldre människor finns i 5 kap. 46 §§ socialtjänstlagen. Där anges att socialnämnden ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. har en nationell värdegrund för äldreomsorgen införts i socialtjänstlagen. Värdegrunden innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (5 kap. 4 § första stycket socialtjänstlagen). Värdegrunden gäller för såväl offentligt som enskilt bedriven verksamhet inom äldreomsorgen. Värdegrunden omfattar såväl handläggning av ärenden som utförande av insatser (se prop. 2009/10:116 s. 97). Med värdighet i detta sammanhang avses att den äldre har rätt att leva sitt liv utifrån sin identitet och personlighet och att han eller hon bör få stöd att behålla sina intressen och vanor. Med välbefinnande i detta sammanhang avses upplevelsen av den egna livssituationen. Begreppet värdigt liv har en övergripande karaktär och kan innebära sådant som privatliv och kroppslig integritet, självbestämmande, delaktighet, individanpassning m.m. I värdegrunden ligger bl.a. att äldreomsorgen behöver respektera och stödja den enskildes självbestämmande och autonoma livsföring (se prop. 2009/10:116 s. 2630). Enligt 5 kap. 5 § första stycket socialtjänstlagen ska socialnämnden verka för att äldre människor får goda bostäder och ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Vidare ska kommunen enligt paragrafens andra stycke inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. Kommunernas ansvar utesluter inte att verksamheter av detta slag kan bedrivas även i enskild regi. Det följer av 2 kap. 5 § socialtjänstlagen. Till de särskilda boendeformerna för service och omvårdnad hör inte bara ålderdomshem och andra utan även gruppboenden för äldre och de sjukhem eller motsvarande som fördes över till kommunerna i samband med Ädelreformen (prop. 1990/91:14 s. 146). En lägenhet i ett särskilt boende hyrs på samma sätt som andra bostäder och kan berättiga till bostadstillägg till pensionärer. Utöver hyra betalar den enskilde avgift, dels för service och omvårdnad, dels för måltider. I 5 kap. 78 a §§ socialtjänstlagen finns särskilda bestämmelser om människor med funktionshinder. Enligt 7 § första stycket ska socialnämnden verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och att leva som andra. Vidare ska socialnämnden medverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd (andra stycket). Kommunen ska vidare inrätta bostäder med särskild service för dem som till följd av betydande svårigheter i sin livsföring behöver ett sådant boende (tredje stycket). Kommunen är således skyldig att inrätta bostäder med särskild service också för yngre personer, om de på grund av funktionshinder inte har möjlighet att bo i ordinärt boende. Bostad med särskild service hyrs på samma sätt som andra bostäder och kan berättiga till bostadstillägg. Utöver hyra betalar den enskilde avgift för, dels service och omvårdnad, dels för måltider enligt bestämmelser i socialtjänstlagen. 4.2Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade är en rättighetslag med tio angivna insatser som den enskilde har rätt till under vissa förutsättningar. Genom lagen har personer med mer omfattande och varaktiga funktionshinder fått en starkare ställning i samhället och ökade möjligheter att själva styra över sin vardag. Kommunerna är huvudmän för merparten av den verksamhet som regleras i lagen. Kommunerna har också enligt socialtjänstlagen ansvar för insatser till personer med funktionshinder (se avsnitt 4.1). En kommun får med bibehållet ansvar sluta avtal med någon annan om att tillhandahålla insatser enligt lagen (se 17 § ). Enligt lagen har den enskilde en ovillkorlig rätt till en specifik insats om villkoren för att erhålla en insats är uppfyllda. Lagen ger således inte utrymme för kommunen att neka den enskilde en bostad med särskild service med motiveringen att alternativa insatser kan tillgodose behovet av hjälp. Personkretsen framgår av 1 § och utgörs av tre grupper: 1.personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd, 2.personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, eller 3.personer med andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. Av 4 § följer att lagen ger de personer som ingår i lagens personkrets rätt till särskilda insatser som betingas av deras särskilda behov utan att inskränka de rättigheter som kan gälla enligt mera generellt verkande lagar, framför allt socialtjänstlagen. Det finns tio olika insatser som enligt 9 § kan beviljas. märks bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpas- sad bostad för vuxna (punkten 9). Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade reglerar inte i detalj hur boendet för vuxna ska vara organiserat. En bostad kan vara utformad på olika sätt. Följande tre huvudformer kan urskiljas (se prop. 1992/93:159 s. 179180): - annan särskilt anpassad bostad.