prop · GZ03124 · 2012-04-04 00:00:00 — Det finns ca 30 000 markavvattningsföretag i jordbruksområdena i Bland dessa finns både sådana som har prövats i domstol eller på annat sätt och har tillstånd (legaliserade företag) och sådana som tillkom innan det krävdes tillstånd (icke-legaliserade företag). sträckning finns även företag som inte har något lagligt stöd. för att vinna ny odlingsmark eller förbättra brukningsförhållandena genom att leda bort vatten i odlingslandskapet. Också har dessa en Skr. 2011/12:124 avgörande funktion för att marken ska kunna brukas. avvattning och borttransport av vattnet sker så finns det alltid risk för översvämningar vid extrema väderlekssituationer. har i förstudien granskat några typiska markavvatt- ningsföretag utifrån dagens förhållanden och vad som skulle kunna hända vid klimatförändringar. Verket lyfter fram två typer av problem; problem med otillräcklig kapacitet och juridiska oklarheter. Kapacitets- problemen kan bero på att underhållet är åsidosatt, att odlingen har ändrats, att mer vatten tillförs företaget än tidigare t.ex. genom att dag- vatten anslutits, att förändringar har gjorts genom t.ex. rörläggning, och att vattennivån i havet dit avrinning sker har höjts. anser, enligt rapport 2010:27, att de juridiska oklarhet- erna kan vara en del av det som ovan benämns som kapacitetsproblem, t.ex. att mer vatten har tillförts företaget än vad som tillståndet avser. Det kan också bestå i att tillståndet föreskriver ett visst underhåll som kan vara otillräckligt. De juridiska problemen kan också handla om att företaget inte är aktivt och därmed kan det vara oklart vem eller vilka som ingår i företaget. Andra sådana problem kan vara att åtgärder inte kan vidtas om inte den juridiska grunden för företaget omprövas. Därtill finns en rad mer generella oklarheter som gäller ägarens rättigheter, skyldigheter och ansvar, t.ex. vid nya avrinningsförhållanden mellan anläggningar uppförda utan eller med tillstånd. För invallningsföretag finns även en problematik som härrör sig till och till den teknik som förekommer för att pumpa ut vattnet. Problemen kan gälla nivå, stabilitet och att sättningar i förekommer samt att kapaciteten för att pumpa ut vattnet är otillräcklig eller inte fungerar väl. Enligt de senaste insamlade uppgifterna som finns redovisade av Statis- tiska centralbyrån finns det möjlighet att bevattna ca i . Trots att möjligheten finns så bevattnas år- ligen enbart ca . Två tredjedelar av bevattningsvattnet är ytvatten och resterande del är i huvudsak grundvatten. De grödor som huvudsakligen bevattnas är potatis och grönsaker som odlas på lättare jordar i slätt- och mellanbygder. Någon samlad uppgift om hur många av företagen som har tillstånd till bevattning enligt vattenlagstift- ningen finns inte då bevattning inte är tillståndspliktig verksamhet. Ett tillstånd kan dock innebära en fördel för ett bevattningsföretag i en situation med rådande konkurrens om vatten. En bedömning som gjorts av i förstudien tyder på att andelen företag som har tillstånd är låg, men att den sannolikt har ökat . I områden med behov av bevattning görs i flera fall satsningar av de regionala och lokala myndigheterna för att stimulera företagen att söka tillstånd. Detta sker genom ökad information och tillsyn. har studerat några exempel på bevattningsföretag. 2011/12:124 Lämpliga anpassningsåtgärder som verket lyfter fram är utökad kapacitet att lagra vatten som kan användas vid torka och byte till spridningsteknik som minimerar spridningsförlusterna. I förstudie ingick även att närmare studera anlagda våtmarkers möjligheter att utjämna flödena i ett vattensystem. Studien visar att de undersökta våtmarkerna i flera fall inte har utformats på ett optimalt sätt för att kunna ha en utjämnande effekt vid höga vattenflöden. För att åstadkomma en betydande flödesutjämning krävs att många välut- formade våtmarker anläggs i ett avrinningsområde. Någon större inver- kan för att utjämna flöden vid extrema situationer kommer inte att vara möjlig att uppnå genom anläggning av enstaka våtmarker. Detta förhind- rar inte att våtmarker kan ha en viss flödesutjämnande effekt. Ett fluktuerande vattenstånd och utformningen av våtmarken kan ha positiva effekter för den biologiska mångfalden, men också vara positivt för att minska risken för erosion i vattendragets slänter nedströms våt- marken. Om vattenståndet i våtmarken sänks för mycket kan dock näringsämnen bundna i bottensedimentet lösas ut och följa med vattnet nedströms. Det finns även risk att organiskt material som finns på botten bryts ner och att lustgas bildas. Ett högt vattenflöde kan å andra sidan orsaka att sedimenterade näringsämnen spolas ut ur våtmarken om inte hänsyn tas till sådana aspekter vid utformningen. Utifrån vilka kriterier våtmarken bör utformas är i de allra flesta fall platsbundet och måste ingå som en del i den planeringsprocess som föregår själva anläggandet av våtmarken. finns i landsbygdsprogrammet möjlighet att få ersättning för an- läggning av våtmarker, men också för skötsel av dessa så att de bibehål- ler sin funktion. Närmare beskrivning finns under avsnitt 6.4.1. 7.2Klimatförändringarna och jordbruket under ordförandeskap i Europeiska unionen För att poängtera att klimatförändringarna är en prioriterad fråga för regeringen lyftes ämnet av det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionen . Diskussioner om jordbrukets möjligheter att minska utsläppen av växthusgaser, men också vikten av en anpassning av jordbruket till klimatförändringarna fördes både vid det ordinarie jord- bruksministermötet och under det informella jordbruksminis- termötet . Underlag för diskussionerna var EU- kommissionens två arbetsdokument Anpassning till klimatförändring: utmaning för EU:s jordbruk och landsbygd och Det europeiska jordbru- kets roll för att mildra klimatförändringen. Det rådde stor enighet mellan EU:s medlemsländer om att föränd- ringarna i klimatet är en av de största utmaningarna som världen står inför. Jordbruket och livsmedelsproduktionen är några av de sektorer som kommer att påverkas mest. Hur påverkan ser ut skiljer sig åt beroende på var och hur jordbruksproduktionen bedrivs. Vid mötena Skr. 2011/12:124 underströks farhågor om att nya omständigheter beträffande vatten- och markfrågor, djur och växter beroende på ändrade klimatförhållanden kan komma att inverka negativt på jordbrukets framtida konkurrenskraft och tillgången på livsmedel. Många av deltagarna betonade att jordbruket kan ha en viktig roll för att minska utsläppen av växthusgaser. Det poängterades att det finns en potential att minska utsläppen både från jordbruksmark och från djur- hållning. Likaså framhölls jordbrukssektorn som en del i lösningen att minska samhällets beroende av fossil energi genom produktion av bio- energi och biomassa för energiändamål. Det underströks också att en betydande utmaning är att anpassa jordbruket till ett förändrat klimat som naturresurserna förvaltas på bästa sätt. Behovet av att hitta kostnadseffektiva lösningar som omfattar minskade utsläpp av växthus- gaser, frågor relaterade till vatten och till en klimatanpassning betonades. Ökade forskningssatsningar om t.ex. nya grödor, nya växtodlings- och djurhållningsmetoder samt bättre väderleksprognoser var något som lyftes fram. poängterades behovet av att utveckla konkreta och praktiska åtgärder som jordbrukarna kan genomföra. Att stärka samar- betet och öka informations- och kunskapsutbytet mellan medlemslän- derna, mellan forskarvärlden och jordbrukarna och mellan jordbrukare framhölls som viktiga pusselbitar i det framtida arbetet. 8De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion Medvetenheten i de gröna näringarna har ökat om beho- vet av att minska beroendet av fossil energi genom effektiv och hållbar energianvändning. Arbetet med att ställa om de gröna näringarna till en mer hållbar och energieffektiv sektor är ännu under utveckling. Behov har inledningsvis funnits att kartlägga och identifiera områden där åtgär- der krävs och är möjliga att genomföra, t.ex. att minska de gröna näring- arnas beroende av fossil energi. Framtagande av underlag i form av rapporter och analyser har därför varit en viktig del i kartläggnings- arbetet. Arbetet utgör en god grund för att kunna vidta rätt åtgärder. Ut- formningen av lämpliga åtgärder är centralt, bl.a. mot bakgrund av det kommande landsbygdsprogrammet för perioden 20142020. Många åtgärder är enkla till sin karaktär och kan genomföras till en låg kostnad. Exempel på sådana är informations- och rådgivningsinsatser om sparsam körning eller energieffektivisering. Att åskådliggöra resultat av energieffektivisering och att lyfta fram goda exempel är väsentligt. Inci- tament för beteendeförändring är viktiga. Dessa åtgärder är även viktiga för att stärka de gröna näringarnas långsiktiga konkurrenskraft. Energiproduktionen från biomassa ökar, vilket till stor del beror på en ökad produktion och användning av biomassa från skogssektorn. Även produktionen av bioenergi från jordbruket ökar, bl.a. genom utnyttjande av restprodukter såsom t.ex. halm, blast eller gödsel. vesteringsstöd för biogasproduktion inom landsbygdsprogrammet 2007 Skr. 2011/12:124 2013 har ökat intresset för att producera biogas på gårdsnivå. för att odla energiskog (salix, hybridasp och ) är dock fortfarande begränsat. Det finns totalt drygt 1 000 odlare av energiskog koncentre- rade till , , , , , , och . Trots att det enligt kost- nadskalkyler kan vara lönsamt att odla energiskog sker ingen nyetable- ring i större omfattning. En enkätundersökning genomförd av visar att lantbrukare kräver högre avkastning för att satsa på energiskog än för att odla spannmål (rapport , Lantbrukarnas attityder till odling av energigrödor). Orsaken är att energiskog innebär en stor investering som binder upp markanvändningen för, i vissa fall, och att specialmaskiner behövs för plantering och skörd. Det finns möjlighet att erhålla ersättning i landsbygdsprogrammet för etablering och stängsling av energiskog på . påbörjade en förstärkt informationssatsning om salix och andra fleråriga energigrödor. Salix bidrar, förutom till ett minskat be- roende av fossil energi, även till att minska åkermarkens innehåll av kad- mium genom ett högt upptag av kadmium i biomassan. Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301) har en rad nya svenska mål för förnybar energi antagits. Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Inom transportsektorn ska andelen förnybar energi vara . Målen utgår från de krav som ställs på i Europarlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara ener- gikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, s. 16, Celex 32009L0028). Som nämns inledningsvis genomför regeringen satsningar och åtgärder för att minska de gröna näringarnas beroende av fossil energi. Arbetet ska ses som ett led i regeringens samlade arbete med att uppfylla klimat- och energimålen. Regeringen fattade beslut om propositionerna Genomförande av direktiv om förnybar energi (prop. 2009/10:128, bet. 2009/10:NU18, rskr. 2009/10:280) och Hållbarhetskriterier för bio- drivmedel och flytande biobränslen (prop. 2009/10:164, bet. 2009/10:MJU26, rskr. 2009/10:299). Propositionerna föreslår åtgärder för att genomföra direktiv /28/EG. Lagen (2010:598) om hållbar- hetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen trädde i kraft fullt ut . Regeringen har med stöd av lagen utfärdat en förordning där bemyndigas att meddela närmare föreskrifter. Efter att utfärdat detaljerade föreskrifter har rapporterat till kommissionen att direktivet genomförts. 8.2.1Bioenergi från jordbruket en växande resurs Den tidigare regeringen uppdrog åt en särskild utredare att analysera det svenska jordbrukets förutsättningar som producent av bioenergi. I uppdraget ingick även att analysera vilken roll jordbruket kan spela i det framtida energisystemet. Analysen skulle ske både ur ett samhälls- och företagsekonomiskt perspektiv. Uppdraget redovisades i betänkandet Bioenergi för jordbruket en växande resurs (SOU 2007:36). 8.2.2Åtgärder inom landsbygdsprogrammet 20072013 I landsbygdsprogrammet 20072013 finns en rad möjligheter för jord- brukare, men också andra företagare på landsbygden, att ansöka om företags- och projektstöd för förnybar energi. Företagsstöd kan exempel- vis ges till investeringar som medför en övergång från användning av fossil energi till förnybar energi, men också till investeringar som innebär minskad energianvändning. Flera växthusföretag har t.ex. fått stöd för att byta från fossil till förnybar energi, men också för att på olika sätt energi- effektivisera sin produktion. Andra landsbygdsföretag som ersatt olje- pannor med biobränslealternativ har fått stöd. Exempel på projektstöd är förstudier kring alternativa energilösningar och aktiviteter för att utveckla teknik och metoder samt för att öka kunskapen inom området. Inom landsbygdsprogrammet finns också möjlighet att erhålla stöd för plantering av energiskog på . Stödberättigad energiskog är salix, och hybridasp. Då vilt som t.ex. älg kan förstöra plante- ringen har det genom en ändring i landsbygdsprogrammet som trädde i kraft också blivit möjligt för att efter särskild pröv- ning bevilja stöd för stängsling. Takbeloppet för etableringsstöd till fler- åriga energigrödor är per hektar. Nationella projektmedel kan sökas i programmet för verksamhet inom området klimat- och förnybar energi. Stödet är avsett för utvecklings- och demonstrationsprojekt som därigenom kan öka kunskapen och stimulera företagsutveckling inom området. Inom landsbygdspro- grammet finns en särskild satsning för investeringar i biogas. Utgångs- punkten för satsningen är förslag som framfördes i betänkandet (SOU 2007:36). Genom satsningen är det möjligt för jordbrukare och andra företagare på landsbygden att få stöd för investeringar som krävs för att producera, lagra och förädla biogas, för anslutningsledningar till ett befintligt gasnät eller för anläggningar som uppgraderar biogas till fordonsgas. Investeringar i anläggningar för rötning av större mängder stallgödsel, eller anläggningar för samrötning av stallgödsel och andra substrat prioriteras i allmänhet. I normalfallet ger dessa anläggningar större gasutbyte och större möjligheter till vidareförädling av rågasen. Vid utgången av 2011 har 34 biogasanläggningar beviljats stöd, vilket kan jämföras med det tiotal anläggningar som fanns 2009 då stödet in- I klimatpropositionen (prop. 2008/09:163) gjorde regeringen bedöm- ningen att en kontraktspremie, i enlighet med förslag i betänkandet (SOU 2007:36), till företag som tecknar kontrakt på nyplanterade salixodlingar inte är möjlig att införa. Den föreslagna premiens utformning innebär att lantbrukare blir slutlig stödmottagare, vilket inte är förenligt med Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 20072013 (EUT C 319, 27.12.2006, s. 1, Celex 52006XC1227). Dess- utom riskerar en sådan kontraktspremie att snedvrida konkurrensen för energigrödor i förhållande till annan bioenergiproduktion. Lantbrukare kan emellertid få stöd för anläggning av energiskog genom landsbygdsprogrammet. 8.2.4Förnybara drivmedel från jordbruket Biodrivmedel från jordbruket har setts som ett sätt att både öka självför- sörjningsgraden av drivmedel och minska de fossila utsläppen. Användningen av biodrivmedel är fortfarande liten i vägtransportsektorn, men har ökat snabbt. uppgick andelen till . Etanol motsvarar , biodiesel mot- svarar medan biogas utgör . Drygt hälften av den etanol som förbrukas framställs av inhemsk spannmål och en viss tillverkning av etanol baserad på inhemsk skogsråvara förekommer. Knappt hälften av biodieseln tillverkas i , däremot importeras en hel del av råvaran (). Totalt uppskattas att hälften av den inhemska biodrivmedelsförbrukningen tillverkas av inhemska livs- medelsråvaror. Användningen av etanol och rapsmetylester () har blivit kritiserad från flera håll . Mot denna bakgrund har gjort en överblick över marknaden för biodrivmedel (2011:14, Förnybara drivmedel från jordbruket etanol, biodiesel, biogas). I rapporten ingår en nulägesbeskrivning av marknaden för biodrivmedel samt beskriv- ningar och resonemang kring frågor om miljöpåverkan och markanvänd- ning. Ett mål om effektivare energianvändning till 2020 har före- slagits av regeringen i klimatpropositionen (prop. 2008/09:163). Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . Jordbrukssektorn har en viktig roll i detta arbete. Arbetet med energieffektivisering inom jordbrukssek- torn har dock inte pågått som t.ex. inom bostadssektorn, men potentialen för energieffektivisering i de gröna näringarna är stor. Rege- ringen har av den anledningen vidtagit en rad åtgärder som riktas direkt mot de areella näringarna. är skatten på energi- och koldioxid nedsatta för jord- och skogsbruk samt fiskeföretag. En successiv ökning av skatten pågår dock . Ett av regeringens övergripande mål för de gröna näringarna är att de Skr. 2011/12:124 är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energipro- Energieffektivisering är ett verktyg för att nå energipolitiska mål som t.ex. minskade utsläpp. Möjligheten att uppfylla målet att de gröna näringarna ska vara självförsörjande på energi underlättas om energian- vändningen minskar genom åtgärder för energieffektivisering. Företag som effektiviserar energianvändningen kan dessutom minska sina kost- nader och på så sätt stärka konkurrenskraften. För att få bättre kunskap om effektiva åtgärder för energieffektivisering har tillsammans med , Skogs- styrelsen, och på uppdrag av regeringen gjort en kartläggning av de areella näringarnas energianvändning. Uppdraget presenterades i 2010:16, Energi- kartläggning av de areella näringarna. Kartläggningen visar att de areella näringarna totalt använder i storleksordningen 6 400 GWh för sina kärnverksamheter, vilket utgör av den totala energianvänd- ningen i . Energianvändning vid tillverkning av insatsvaror eller energianvändning i förädlingsledet omfattas inte. I regeringsuppdraget ingick även att föreslå möjliga åtgärder för ener- gieffektivisering. Myndigheterna konstaterade bl.a. att för att nå optimal effekt måste styrmedlen anpassas efter de verksamhetsgrenar som finns. Energikartläggningen bör också inkludera hela förädlingskedjan för att identifiera var de största möjligheterna till besparingar finns i energi- systemet som helhet. finns det vid ett system för energikartläggning bl.a. på större jordbruksföretag (företag med en årlig energianvändning över 500 MWh eller mer än 100 djurenheter). Sökande kan få stöd i form av checkar för energikartläggning. En energikartlägg- ning ska ge svar på hur mycket energi som tillförs och används för att driva verksamheten, byggnader, interna transporter och all övrig energianvändning. Den visar även hur energianvändningen är fördelad i olika delar av verksamheten. Stödet kan sökas och täcker av kostnaden för energikartläggningen, dock maximalt per företag. Stödet finansieras med medel från utgiftsområde 21 Energi, anslag 1:11 Energi- effektiviseringsprogram. Vid en energikartläggning får företaget förslag på åtgärder, vilket med största sannolikhet leder till minskad energianvändning liksom minskade koldioxidutsläpp. Även företagets energikostnader bör bli mindre. Målgruppen är 4 0005 000 företag inom tillverkande industri, handel, lantbruk och tjänsteföretag. har 420 företag fått beslut om stöd för energikartläggning. företag är 55 lantbruksföretag. I 2010:16 förslog myndigheterna ett stöd för energikartläggning även för mindre företag inom de areella näringarna. gav regeringen därför i uppdrag att ut- forma ett rådgivningssystem för energikartläggning. Verket föreslog att rådgivning ska ingå i den befintliga strukturen för rådgivning, dvs. Greppa Näringen i landsbygdsprogrammet (se även avsnitt 6.7). Rådgiv- ningen kallas Energikollen och omfattar företag med minst 25 djur- enheter eller mark. Den direkta energianvändningen är i fokus, men indirekt energianvändning och byte till förnybar energi omfattas också av rådgivningen. Regeringen har avsatt under anslag 1:25 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för införande av rådgivningen. finns 2,5 respektive avsatta. Det finns också möjlighet för länsstyrelserna att inom landsbygdsprogrammet använda medel för rådgivningen. 8.3.4Sparsam körning med arbetsmaskiner har tillsammans med (numera ) och tagit fram förslag på hur sparsam körning av större dieseldrivna arbetsmaskiner inom bygg- och anläggningsbranschen, jordbruket och skogsbruket kan främjas (rapport 2010:15, Regeringsupp- drag att främja sparsam körning med arbetsmaskiner). I rapporten före- slås: Krav på sparsam körning vid upphandling. Arbetet ska ske i samråd med , kommuner och landsting och branschföreträdare. Förändring i undervisningsplanen för all maskinförarutbildning så att sparsam körning förs in som ett obligatoriskt moment. Att tilldelas särskilda forskningspengar för sparsam kör- ning inom entreprenadsektorn samt i jord- och skogsbruket. Myndighetssamverkan som ska omfatta utformningen av en kom- munikationsstrategi för arbetet med sparsam körning i de olika sek- torerna. Dessutom pekas olika nyckeltal ut i rapporten som t.ex. liter bensin per avverkad skogskubikmeter respektive referenstal kring hur mycket en särskild traktormodell drar för specifika arbeten. Dessa begrepp är vik- tiga i det fortsatta arbetet. Det finns 16 ansökningar om utbildning i sparsam körning som beviljats i landsbygdsprogrammet. () har gjort en förstudie om storskalig förarutbildning för sparsam körning inom lantbruket. Beräknad kostnad för förarutbildningen bedöms enligt LRF till . I förstudien föreslås hur man kan marknadsföra, administrera och genomföra kurser så att 5 00010 000 lantbrukare utbildas . fick i uppdrag att i samråd med , , och ta fram förslag till efterkonvertering av arbetsmaskiner i jord- och skogs- bruket för att möjliggöra en övergång från fossila till icke fossila bräns- len. Av utredningen framgår att den samhällsekonomiska nyttan i form av minskade klimatutsläpp av efterkonvertering av arbetsmaskiner inte skulle väga upp insatta medel. Effekten på antalet arbetstillfällen på landsbygden bedömdes också begränsad. och Transportstyrelsen fick därför ett nytt uppdrag av regeringen att utreda marknadsförutsättningarna för ett stöd till efterkon- verteringssatser. Utredningen kom fram till att det finns ett visst intresse för efterkonvertering av arbetsmaskiner. Dock begränsar sig intresset till konvertering till biogas- drift (metandiesel). Utredningen föreslog därför att regeringen genomför det s.k. (Metandiesel efterkonvertering av arbetsmaski- ner). I projektet får maskinägare sina arbetsmaskiner efterkonverterade, som intresserade leverantörer får en möjlighet att utveckla efterkonverteringssatser. Genom skulle Transportsty- relsen även kunna genomföra mätningar av avgaserna vid konverte- ringen, vilket skulle effektivisera framtagandet av ett nytt regelverk för efterkonvertering av traktorer och arbetsmaskiner. bereder frågan för närvarade. 8.3.6Informationsstrategi för fleråriga energigrödor Potentialen för att med lönsamhet producera fleråriga energigrödor är relativt god. har intresset från lantbrukarna varit lågt. Detta är ett skäl till att till regeringen redovisade en informationsstrategi för fleråriga energigrödor. Som en del i arbetet utarbetas handböcker för salix, och hybridasp. Dessutom kommer att ta fram en odlingshandledning för rörflen. Att framställa biogas från stallgödsel medför att utsläppen av växthusga- ser från lagring av stallgödsel kan minska. näringsämnena i rötresten och ämnenas tillgänglighet för grödans upptag Även andra restprodukter från lantbruket kan rötas. både användas för att framställa energi för uppvärmning och uppgraderas