prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — 2Intäkterna för Cosmonova redovisas i tabell 10.6. 3Intäkterna för redovisas i tabell 10.7. Tabell 10.6 Uppdragsverksamhet Cosmonova (intäkt -kost- (intäkt -kost- Tabell 10.8 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 8:1 Centrala museer: Myndigheter Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. I enlighet med beräkningar i budgetpropositionen beräknar regeringen att tillförs ytterligare för renovering av museet. Till följd av att förstärkningen för i upphör minskar anslaget med . I enlighet med beräkningar i budgetpropositionen beräknas anslaget minska med när de medel som finansierat Flygvapenmuseum återgår till utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Motsvarande medel omprioriteras inom anslaget till att användas till driften av Flygvapenmuseum. Regeringen beräknar att anslaget minskas med och med ytterligare till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 10.5.2 8:2 Centrala museer: Stiftelser 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 239 197 tkr prisnivå. 3Motsvarar 239 197 tkr prisnivå. 4Motsvarar 239 197 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till centrala museer som är stiftelser. Följande centrala museer är stiftelser: , , och Arbetets museum. Tabell 10.10 Sammanställning över medelsfördelningen till Centrala museer: Stiftelser Avgiftsinkomsterna för de centrala museerna som är stiftelser uppgick till ca . Tabell 10.11 Sammanställning över avgiftsinkomsterna till Centrala museer: Stiftelser 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 10.12 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 8:2 Centrala museer: Stiftelser Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 10.5.3 8:3 Bidrag till vissa museer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 45 367 tkr prisnivå. 3Motsvarar 45 367 tkr prisnivå. 4Motsvarar 45 367 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till ett antal museer och andra institutioner, de flesta med viss formell anknytning till staten. Tabell 10.14 Sammanställning över medelstilldelningen1 Ájtte, Svenskt fjäll- 1 Medelstilldelningen är preliminär. Tabell 10.15 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 8:3 Bidrag till vissa museer Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. I budgetpropositionen tilldelades engångsvis . beräknas bidraget till höjas med , varav 1 miljon kronor engångsvis, för att fortsätta det förändringsarbete som inletts. Bidraget till beräknas höjas med för planerat underhåll. Bidraget till beräknas höjas med för att ge verksamheten en stabilare grund. Bidraget till beräknas höjas med för att fortsatt kunna bedriva kvalitativ verksamhet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 44 962 tkr prisnivå. 3Motsvarar 44 962 tkr prisnivå. 4Motsvarar 44 962 tkr prisnivå. Anslaget används för Riksutställningars förvaltningskostnader. Riksutställningar har till uppgift att främja utveckling och samarbete inom utställningsområdet genom att bl.a. stödja produktion och förmedling av turnerande utställningar, biträda med rådgivning och annan service samt i övrigt utveckla och förnya utställningen som medium för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 10.17 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 8:4 Riksutställningar Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen beräknar att anslaget minskar med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:4 Riksutställningar . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 10.5.5 8:5 Forum för levande historia 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 43 024 tkr prisnivå. 3Motsvarar 43 024 tkr prisnivå. 4Motsvarar 43 025 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader för Forum för levande historia. Forum för levande historia ska arbeta med frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med ut- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 gångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har särskilt till uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. Verksamheten ska syfta till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Genom förmedling och kunskapsuppbyggnad ska verksamheten med stöd i forskning bedrivas i form av kulturverksamhet, seminarier, föreläsningar och debatt m.m. Tabell 10.19 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 8:5 Forum för levande historia Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen beräknar att anslaget minskar med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:5 Forum för levande historia . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 10.5.68:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används till inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Den som anordnar en tillfällig utställning som ska visas i kan under vissa förutsättningar få en statlig utställningsgaranti. Utställningsgaranti får också lämnas för svenska kulturmanifestationer utomlands. prövar ansökningarna om utställningsgarantier. Tabell 10.21 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa föremål . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten stöd till trossamfunds verksamhet och stödet till trossamfunden. Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom Trossamfund, utgiftsområde 17 9:1 stöd till trossamfund 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har antagit mål för statens bidrag till trossamfund, som har införts i 2 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45). Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Statligt stöd till trossamfund lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp i enlighet med förordning (1999:94) om statsbidrag till trossamfund. stöd till trossamfund (SST) fördelade ca som stöd till 40 trossamfund och samverkansorgan i form av organisations-, verksamhets- och projektbidrag. Regeringen har fortsatt haft kontakt med trossamfunden bl.a. med Rådet för kontakter med trossamfunden och belyst aktuella frågor med koppling till trossamfunden. Bland annat har frågeställningar om samhällets grundläggande värderingar och trossamfundens arbete med värdegrundsfrågor analyserats och diskuterats. Den ökade efterfrågan på kunskap om trossamfunden och deras verksamhet och villkor i olika sammanhang har även inneburit att SST i fortsatt stor omfattning varit remissinstans när det gäller t.ex. utredningsförslag men även som expert när det gäller allmänna trossamfunds- och religionsfrågor. SST har en konsulenttjänst för lokal krisberedskap och som har till uppgift att utveckla och samordna trossamfundens lokala organisation inom krisberedskap samt att uppmärksamma kommuner på behovet av kontaktnät som även omfattar församlingar knutna till SST. Nämnden deltar även i Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps samrådsgrupp med trossamfunden i samt i Nationell interreligiös katastrofgrupp med uppgift att vid stora katastrofer samordna trossamfundens gemensamma manifestationer. För att möta det ökande behovet kring att ge stöd till trossamfunden tillfördes anslaget för stöd till trossamfund . Den religiösa mångfalden i samhället, liksom engagemanget för etiska och existentiella frågor, medför ökad uppmärksamhet för och förväntningar på insatser från trossamfunden. Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till större kunskap, förståelse och respekt för olika trosinriktningar. Kontakter och samverkan mellan olika trossamfund, liksom trossamfundens egen medverkan inom olika samhällsområden är värdefull. Trossamfunden erbjuder värdefulla mötesplatser där människor kan få ge uttryck för andliga och existentiella behov och frågeställningar. Trossamfundens roll och arbete i krisberedskap är mycket betydelsefull och SST:s uppgift att samordna lokal krisberedskap fyller en viktig roll. Statens stöd till trossamfund används i enlighet med målen för stödet. 11.5.19:1 stöd till trossamfund 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 975 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 976 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 975 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader för stöd till trossamfund. Nämnden har till uppgift att pröva frågor om statsbidrag till trossamfund samt handlägga frågor om trossamfundens roll i krisberedskapssamordning och ha kontakt med och samverka med andra myndigheter och organisationer i frågor som rör trossamfund. Tabell 11.3 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 9:1 stöd till trossamfund Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 9:1 stöd till trossamfund . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 11.5.2 9:2 Stöd till trossamfund 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 75 162 tkr prisnivå. 3Motsvarar 75 162 tkr prisnivå. 4Motsvarar 75 162 tkr prisnivå. Anslaget används för stöd till trossamfund. Målet för det statliga stödet till trossamfund är att bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Förutsättningarna för att ett trossamfund ska få statligt stöd är att det bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på och att samfundet är stabilt och har egen livskraft. Statligt stöd till trossamfund kan lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp till registrerade trossamfund. Under anslaget beräknas även medel till för kostnader för avgiftshjälp (se prop. 1998/99:124, s. 69 f.). Tabell 11.5 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 9:2 Stöd till trossamfund Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. För att möta det ökade behovet kring att ge stöd till trossamfunden tillförs anslaget för stöd till trossamfund . Förslaget finansieras bl.a. genom att anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med och att anslag 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 9:2 Stöd till trossamfund . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar statens stöd till filmproduktion och filmkulturella insatser som fördelas via Stiftelsen samt filmstöd. Tabell 12.1 Utgiftsutveckling inom Film, utgiftsområde 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen sker med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 3.3. Bedömningen av resultatet utgår från de mål för filmpolitiken som slagits fast genom propositionen Fokus på film en ny svensk filmpolitik (prop. 2005/06:3, bet. 2005/06:KrU5, rskr. 2005/06:98). Bedömningen baseras bl.a. på uppgifter om stöd till regionala insatser, bevarande av film, jämställdhet på filmområdet, stöd till film i skolan, stöd till visningsorganisationer och festivaler samt stöd för att göra svensk film tillgänglig för personer med syn- och hörselnedsättning. Bedömningen av resultatet utgår vidare från insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla verksamheten. Insatserna sker främst genom Stiftelsen . Visst stöd fördelas även genom . Stöd till svensk filmproduktion och vissa stöd till distribution och visning av film i hela landet finansieras och regleras filmavtal mellan staten, filmbranschen och flera tv-företag. Avtalet gäller t.o.m. . undertecknades en avsiktsförklaring om ett nytt filmavtal som kommer att träda i kraft . Avtalet innebär ökade resurser till filmen genom att avtalsmedlen ökar med ca , varav statens del ökar med . Merparten av dessa medel satsas på ett nytt stöd till dramaserier och en förstärkning av stöden till barn-, ungdoms-, kort- och dokumentärfilm. Dessutom moderniseras avtalet bl.a. genom nya mål, att möjlighet ges att tilldela stöd för nyskapande s.k. konvergerad media och genom att kravet på biografpremiär för lång spelfilm tas bort. Statens direkta bidrag till filmavtalet uppgick till . Vid sidan av avtalet bidrog staten med till olika filmkulturella insatser, varav var stöd till digitalisering av biografer. Inom ramen för regeringens satsning på unga kvinnors filmskapande anvisades åren 20102011. Omställningen från analog till digital teknik vid landets biografer går i snabb takt. /12 var av landets biografer digitala, jämfört . Regeringen aviserade i budgetpropositionen en satsning på digitalisering av biografer om totalt åren 20122015. Mot bakgrund av att utvecklingen gått snabbare än förväntat tidigarelades satsningen för att i stället inledas . Medlen fördelas av som fördelade till 20 biografer. Stöd till regionala insatser Syftet med stöden till regional och lokal filmverksamhet är att stimulera den regionala utvecklingen av filmpedagogisk verksamhet, visning av film och s.k. växthusverksamhet för unga filmare. fördelade till 14 regionala resurscentrum . Det är en minskning med fem resurscentrum jämfört med året innan. Dessa fem regionala resurscentrum får stöd från genom kultursamverkansmodellen. Den regionala motprestationen var , vilket är så mycket som de statliga medlen. Några regionala resurscentrum har även fått stöd från . En tydlig tendens är att allt fler resurscentrum fokuserar på den strategiska delen av arbetet, exempelvis rådgivning och kompetensutveckling för lärare och rektorer samt samordning av de pedagogiska insatserna. Många resurscentrum strävar också efter att hitta långsiktiga arbetsmodeller där utbildning i film och rörliga bilder blir en integrerad del av den ordinarie undervisningen i skolan. platser bedrivs pilotprojekt inom förskola, särskola och kulturskola för att pröva nya metoder att nå fler målgrupper. Några regionala resurscentrum har arrangerat biografvisningar för synskadade. Det statliga ekonomiska stödet, tillsammans med och de regionala resurscentrumens långvariga utvecklingsarbete, har bidragit till att utveckla en basnivå av regional verksamhet över hela landet. Detta har medfört att den filmpedagogiska verksamheten bedrivs på ett stabilt och långsiktigt sätt. Stöd till film i skolan fördelades till filmpedagogiska projekt i 25 kommuner, inom ramen för stöd till film i skolan. Stödet syftar till att långsiktigt bygga upp skolornas kompetens och arbete med film och rörlig bild. Allt fler kommuner tar nu själva ansvar för arbetet med skolbio och film i skolan utan stöd från . har antalet kommuner som bedriver skolbio utan stöd från mer än fördubblats. Skolorna använder i högre grad än tidigare egen teknisk utrustning och visar film på skolan, i stället för på biograf. har fokuserat på att vara en resurs för kommunernas och skolornas filmpedagogiska arbete. Detta sker bl.a. genom stöd till projekt för att utveckla mediepedagogiska program eller planer för kompetensutveckling. har publicerat filmhandledningar till 33 olika titlar inom olika genrer, såväl spelfilmer som dokumentärer och kortfilmer. Handledningarna har en hög nedladdningsfrekvens på webbplats. stöd till filmpedagogisk verksamhet kompletterar på flera sätt de projekt som stöds via regeringens satsning Skapande skola, som administrerar. Stöd till visningsorganisationer och filmfestivaler Det sammanlagda stödet till visningsorganisationer var något lägre 2011 än året innan, men detta beror på att tre projektstöd till två nya organisationer, som beviljades , finansierades med outnyttjade stödmedel . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Totalt fördelades ca i stöd till ideella organisationer. Genom att samordna icke-vinstdrivande biografer är dessa organisationer viktiga för spridningen av filmer som uppskattas av kritiker och festivaler, men har svårt att nå en stor publik. Sammanlagt fördelades nästan till elva filmfestivaler i landet. I stödgivningen har de festivaler prioriterats som med ett stort antal filmer, seminarier, journalister och filmintresserade bidrar till att öka intresset för kvalitetsfilm i . och Internationella fick de största bidragen om ca respektive . Antalet premiärsatta filmer var 238 , vilket är 16 fler än 2010, men på ungefär samma nivå som 2009. ökade antalet filmer som var från andra delar av världen än och . Totalt hade 18 titlar från övriga världen premiär 2011, vilket är den högsta noteringen . utökade stöd till lansering av importerad kvalitetsfilm har gjort det möjligt att lansera ett fortsatt stort antal kvalitetsfilmer. Om man jämför besökssiffror för kvalitetsfilmer i olika europeiska länder är resultatet för lågt, även relaterat till ländernas olika folkmängd. Biobesöken per capita är också lägre i än i många andra europeiska länder och i . En möjlig förklaring till de relativt låga besökssiffrorna är att visningarna ofta är koncentrerade till de tre storstäderna, som majoriteten av befolkningen finns utanför dessa städer. Stöd till syntolkning och textning För att göra svensk film tillgänglig för syn- och hörselskadade fördelar medel till syntolkning och textning av film på biograf och dvd. I fördelningen av stödet prioriteras barn- och ungdomsfilm. Syntolkad film på biograf och dvd genomfördes ungefär 100 syntolkade filmvisningar på biograf jämfört med 69 visningar 2010. Det sammanlagda antalet besökare på dessa visningar var ca 1 300. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ande siffra 2010 var 872 besökare. Förklaringen till att antalet syntolkade filmvisningar har ökat är bl.a. att det tillkommit ett antal nya aktörer som bedriver syntolkad filmverksamhet på både regional och nationell nivå. Antalet genomförda syntolkade filmvisningar är lägre än det antal som beviljats stöd. Både antalet genomförda visningar och den geografiska spridningen av dessa påverkas i hög grad av att syntolkade filmvisningar främst bedrivs av ideella krafter. Flera landsting har dock börjat ta ansvar för det syntolkade utbudet, vilket kan förbättra kontinuiteten. För att ytterligare stärka det regionala och lokala arbetet med syntolkade filmvisningar, och öka både antalet visningar och besök, genomförde en kurs för syntolkningsarrangörer, med stöd från . Stöd beviljades även till sju syntolkade dvd-utgåvor. gav regeringen i uppdrag till och att utreda och utveckla de tekniska förutsättningarna att använda i förväg inspelade syntolkade ljudspår på visningar av svensk film på digitala biografer. Uppdraget ska redovisas . Textad film på biograf var trenden att det blev allt svårare för textade svenska filmer att få plats på biografrepertoaren i de större svenska städerna och att därmed nå den största delen av den döva och hörselskadade publiken. I syfte att förändra detta har under 20092011 arrangerat en serie dialogmöten mellan filmdistributörer, biografägare och intresseorganisationer för döva och hörselskadade. Aktörerna har formulerat en gemensam ambition att förbättra situationen när det gäller programsättning av och information om visningar av textad svensk film så att filmen får möjlighet att nå så många som möjligt.