prop · H0031d5 · 2012-09-20 00:00:00 — Eftersom kvinnor arbetar färre timmar och är frånvarande från arbetet i högre utsträckning än män blir skillnaderna i faktisk arbetsinkomst större än de skillnader i månadslön som redovisas i detta avsnitt. Lönegap mellan kvinnor och män I genomsnitt var kvinnors lön av männens 2011 och det totala lönegapet uppgick alltså till (se tabell 2.9). Det totala lönegapet kan förklaras av en mängd faktorer där till exempel yrkessegregering på arbetsmarknaden utgör en viktig faktor. För att få en bild av hur stor del av den totala löneskillnaden som beror på enbart kön är det vanligt att korrigera för olika lönepåverkande faktorer, t.ex. utbildning, ålder, yrke och arbetslivserfarenhet genom standardvägning (se sista kolumnen i tabell 2.10). När så sker erhålls ett s.k. oförklarat lönegap, där hela eller delar av det gapet kan bero på att kvinnor lönediskrimineras. 35 (2012), Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2011? 36 I lönestrukturstatistiken är alla löner uppräknade till heltidslöner. Tabell 2.10 Genomsnittliga månadslöner 2011 Kvinnors lön i procent av Källor: och . Om samtliga lönepåverkande faktorer finns tillgängliga för analys skulle det oförklarade lönegapet representera ett mått på hur stor inverkan individens kön har på lönen. Det är dock inte möjligt att mäta och kvantifiera alla egenskaper, t.ex. ambition, idérikedom och social förmåga, som troligtvis påverkar individens lön. Det är därför svårt att avgöra om det oförklarade lönegapet enbart beror på individens kön eller om det beror på andra skillnader mellan könen. Den oförklarade delen av lönegapet har minskat relativt stabilt över tiden och låg totalt sett på 2011(se diagram 2.13). Mest har det oförklarade lönegapet minskat för arbetare i privat sektor, där det har skett en minskning sedan 2005.37 Trots denna nedgång är det oförklarade lönegapet betydligt större i privat sektor än i offentlig. I den privata sektorn är det oförklarade lönegapet betydligt större för tjänstemännen än för arbetarna. Det är delvis ett utslag av att lönespridningen är större i denna grupp. Eftersom tjänstemän i högre utsträckning förhandlar om sin lön själva ökar sannolikt spridningen. Forskning visar att kvinnor är mer återhållsamma i sina löneanspråk jämfört med män.38 Därutöver antyder forskningen att kvinnor och män bedöms olika i en förhandlingssituation. Både kvinnor och män i chefsposition är mer återhållsamma med att göra kvinnor till lags, och 37 Yrkesklassificeringen gjordes om 2005 och är betydligt mer detaljerad än tidigare, vilket försvårar jämförelser bakåt i tiden. 38 , J. (2011), Are women asking for low wages? Gender differences in competitive bargaining strategies and ensuing bargaining success, reviderad version av Working paper 2007:7, . den negativa effekten för kvinnor som förhandlar mer aggressivt är större. Detta innebär sammantaget att även det oförklarade lönegapet blir större. Diagram 2.13 Lönegap efter sektor 20052011 Oförklarat lönegap efter standardvägning, procent. Källor: och . Genom att beräkna det oförklarade lönegapet för olika lönedeciler kan en bild skapas av hur lönegapet mellan kvinnor och män varierar i lönefördelningen. Det framgår då tydligt hur gapet ökar med storleken på månadslönen, speciellt för tjänstemän i den privata sektorn (se diagram 2.14). Diagram 2.14 Oförklarat lönegap över lönefördelningen Lönegap i procent efter lönedecil. Källa: , Specialstudie nr 31. 2012/13:1 BILAGA 4 former av chefskap.39 Arbetsledare och gruppchefer hamnar ofta i samma grupp som sina underställda och om den här typen av chefsjobb inte är jämnt fördelad mellan könen kan det påverka det oförklarade lönegapet. De genomsnittliga lönerna för unga kvinnor och män ligger nära varandra i början av yrkeskarriären, men löneutvecklingen går långsammare för kvinnor, vilket leder till att lönegapet växer och varierar över lönekarriären (se diagram 2.15). har undersökt hur lönegapet med hänsyn till ålder har förändrats och finner att lönegapet har minskat i samtliga åldrar men i synnerhet för gruppen . De pekar på två förklaringar till denna utveckling för den äldsta gruppen. Dels har åldersstrukturen på arbetsmarknaden förändrats (det är fler kvinnor som arbetar längre) och dels har fler äldre kvinnor ledningsarbeten år 2010.40 Diagram 2.15 Genomsnittslön för kvinnor och män samt totalt lönegap efter ålder 2010 Månadslön och lönegap i procent, . Lönegap (höger axel) Källor: Lönestrukturstatistik och egna beräkningar. Möjliga förklaringar till lönegapet Könsuppdelningen inom olika yrken är den enskilt viktigaste förklaringen till att det totala Ytterligare en faktor som kan påverka det beräknade lönegapet är att det i nuvarande yrkesklassificering inte är möjligt att identifiera alla 39 Lönestrukturstatistikens yrkeskoder är uppbyggda enligt Standard för Svensk Yrkesklassificering (SSYK 96). I SSYK är det endast yrkesområde 1 (ledningsarbete) som anger om individen har arbetsledande befattning. Det finns också en obalans inom SSYK 96 vad gäller klassificering av typiskt manliga respektive kvinnliga yrken. Yrkeskoderna tenderar att vara mer detaljerade för manligt dominerade yrken än för kvinnligt dominerade yrken. Detta kan påverka den uppmätta löneskillnaden mellan kvinnor och män. SCB arbetar med att ta fram en uppdatering av SSYK där denna obalans minskar. 40 (2012), Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2011? 2012/13:1 BILAGA 4 lönegapet mellan kvinnor och män är så stort. Gapet uppstår eftersom den genomsnittliga lönen varierar över olika yrken och kvinnor är överrepresenterade i yrken där den genomsnittliga lönen är låg. En förklaring till de olika yrkesvalen kan vara att kvinnor och män har olika preferenser, och att kvinnor är mer benägna att välja arbeten som är lättare att kombinera med familjeliv41, följden blir att de ofta väljer yrken med flackare löneutveckling.42 Våra preferenser formas också av normer och strukturer i samhället. Kvinnor och män möter olika förväntningar, ges olika möjligheter och bedöms olika i arbetslivet och detta påverkar också de enskilda individernas preferenser och beteende.43 Lönegapet mellan könen kan även förklaras av kvinnors svagare anknytning till arbetsmarknaden och kortare genomsnittliga arbetstid, vilket leder till att de inte ackumulerar lika mycket arbetslivserfarenhet som männen. Detta medför att det blir svårare att nå högre löner och positioner. finns forskning som visar att karriärvillkoren för kvinnor och män i organisationer ser väldigt olika ut och är kopplade till olika förväntningar och könsnormer i organisationen.44 Ytterligare en vanlig förklaring till könslönegapet är statistisk diskriminering, vilket innebär att arbetsgivaren bildar sina förväntningar på arbetstagaren utifrån hur genomsnittet i gruppen agerar. Exempelvis kan arbetsgivaren utgå ifrån att kvinnor inte kommer att prestera lika bra som män på grund av att de har huvudansvaret för familjen, tar mer föräldraledigt och är hemma med sjuka barn i högre utsträckning. Detta kan medföra att den enskilda kvinnan får lägre lön och färre chanser till befordringar även om hon aldrig ens tänkt bilda familj. 41 , G. (1985), Human capital, effort, and the sexual division of Labor, , 3 (s1). 42 Blau, F. & M. Ferber (1992), The Economics of Women, Men and Work, NJ . 43 Se SOU 1990:44 s. 77 ff. och SOU 1998:6. Kanter, M. (1993), Men and Women of the Corporation, , C. (2003), Rekrytering av företagsledare. En studie i homosocialitet, och , A. (2011), Det ordnar sig. Teorier om organisation och kön. 2.5Sverige jämställt i ett internationellt perspektiv Under förklaras en stor del av tillväxten inom OECD-området av ökad sysselsättning bland kvinnor. har uppskattat att hälften av tillväxten av arbetsutbudet och en fjärdedel av den ekonomiska tillväxten förklaras av den minskade skillnaden mellan kvinnors och mäns förvärvsdeltagande. Inom är kvinnors ökade utbildningsnivå den faktor som bidragit mest till att minska gapet mellan könen när det gäller arbetskraftsdeltagande och lönenivå.45 I detta avsnitt jämförs sysselsättningsgrad, arbetstid och lönegap för EU:s medlemsländer. Ur välfärdssynpunkt är det angeläget med högt arbetskraftsdeltagande, få deltidsarbetande och höga löner för såväl kvinnor som män. Ju mindre skillnad det är mellan dessa variabler, desto mindre blir skillnaden i arbetsinkomster mellan könen. Skillnaderna mellan olika länder är betydande. Länder med hög sysselsättningsgrad bland kvinnor har ofta en större andel deltidsarbetande kvinnor och ett större lönegap. Det är därför inte möjligt att entydigt rangordna länderna ur jämställdhetssynpunkt. Ur ett EU-perspektiv framstår dock som förhållandevis jämställt. Sysselsättningsgraden för kvinnor är högst i EU, medan andelen deltidssysselsatta är hög och lönegapet ligger nära genomsnittet. Hög sysselsättningsgrad för kvinnor i Sysselsättningsgraden inom EU är genomgående högre för män än för kvinnor. har en internationellt sett hög sysselsättningsgrad, i synnerhet för kvinnor. I är sysselsättningsgraden för kvinnor högre än för män i många av EU:s medlemsstater. har sysselsättningen inom EU ökat snabbare för kvinnor än för män. ökade sysselsättningsgraden för kvinnor till . var männens sysselsättningsgrad betydligt högre (70,). Det finns stora skillnader mellan olika medlemsstater. Mindre än hälften av kvinnorna i förvärvsaktiv ålder i , 45 (2008), Gender and sustainable development. Maximising the Economic, Social and Environmental Role of Women. och är sysselsatta, medan är det i och . Tabell 2.11 Sysselsättningsgrad och löneskillnader inom EU 2011 Personer , procent. Anm: Resultaten baseras på enkätuppgifter. Uppdelningen i heltids- och deltidsarbete bygger inte på någon formell definition utan på respondenternas spontana svar. Löneskillnaden avser ej standardvägda timlöner (brutto) i företag med minst tio anställda. Den ekonomiska turbulensen inom EU har generellt påverkat arbetsmarknaden negativt. Variationen mellan de olika medlemsländerna är dock stor. minskade sysselsättningsgraden med för EU som helhet. Nedgången i sysselsättningsgraden har främst drabbat män, minus , jämfört med en nedgång på för kvinnor. 2012/13:1 BILAGA 4 Detta avspeglas också i arbetslösheten, som ökat mer för män än för kvinnor inom EU. Detta är det normala mönstret eftersom män i högre grad än kvinnor arbetar i konjunkturkänsliga branscher. var arbetslösheten för kvinnor och för män. var den ungefär lika hög för båda könen, för kvinnor och för män. Även i ökade arbetslösheten mer för män , från , att jämföra för kvinnor. Hög andel deltidsarbetande i Andelen kvinnor som arbetar deltid är högre än andelen män i samtliga EU-länder. Kvinnors ökade arbetskraftsdeltagande består till stor del av deltidsarbete.46 arbetade av de yrkesverksamma kvinnorna deltid, att jämföra av männen. Jämfört med genomsnittet i EU arbetar en förhållandevis hög andel kvinnor deltid i (38,). Det finns en tydlig skillnad mellan länderna i öst och väst. Lägst andel deltidsarbetande kvinnor (och män) finns i och . Högst andel deltidsarbetande kvinnor (och män) finns i , där tre fjärdedelar av alla sysselsatta kvinnor är deltidsarbetande. Lönegapet större i länder med en hög andel förvärvsarbetande kvinnor Lönegapet mellan könen var inom EU . Lönegapet är generellt större i länder med en hög andel förvärvsarbetande kvinnor. I dessa länder finns kvinnor på alla lönenivåer och därmed blir deras genomsnittliga lön lägre. I länder med låg sysselsättningsgrad bland kvinnor är det framför allt de relativt högutbildade kvinnorna som förvärvsarbetar. Den totala löneskillnaden mellan kvinnor och män i (15,) hamnar nära EU-snittet (16,).47 Det förklaras sannolikt av den höga kvinnliga förvärvsfrekvensen och av att många kvinnor arbetar deltid. 46 Deltid kan betyda olika saker i olika länder eftersom uppgifterna bygger på enkäter där de som svarar själva får definiera sina arbeten som hel- eller deltidsarbeten. I några länder anges dock en tröskel för vad som ska betraktas som deltid. 47 Jämförbara siffror för standardvägda löneskillnaderna mellan könen saknas. 2012/13:1 BILAGA 4 3Disponibel inkomst för kvinnor och män I avsnitt 2 gjordes en genomgång av kvinnors och mäns arbetsmarknadssituation. Skillnader i utbildningsval, yrkesval, arbetstid och karriärutveckling bidrar till att män har högre förvärvsinkomster än kvinnor. Om man även tar hänsyn till skatter och andra typer av inkomster än förvärvsinkomster utjämnas emellertid skillnaderna mellan könen till viss del.48 Arbetsinkomsterna är ofta styrande för ersättningsnivåerna från välfärdssystemen, men genom systemens utformning verkar de utjämnande, bl.a. genom att endast arbetsinkomster upp till en viss nivå ger rätt till ersättning. Genom att arbetsinkomsterna även ligger till grund för ålderspensionens nivå kvarstår inkomstskillnaderna även efter den förvärvsaktiva perioden, vilket bl.a. medför att kvinnliga pensionärer har lägre inkomster än manliga. påverkar ersättningsnivåerna i välfärdssystemen arbetsutbudet och i förlängningen kvinnors och mäns arbetsinkomster. Detta medför att höga ersättningar från välfärdssystemen i vissa fall kan få negativa effekter på arbetsinkomsterna och vice versa (se avsnitt 4 för en fördjupad diskussion). Diagram 3.1 Individuell disponibel inkomst i olika åldrar 2010 Medianinkomst i 2012års priser i 1 000-tal kronor. Anm: Serien är utjämnad på grund av få observationer i vissa åldrar. Källor: och egna beräkningar. Ur ett jämställdhetsperspektiv är det viktigt att studera hur stor disponibel inkomst kvinnor 48 SCB följer regelbundet inkomstfördelningen i genom undersökningen av hushållens ekonomi (HEK). Analysen i följande avsnitt grundar sig huvudsakligen på denna undersökning. Den senaste versionen av HEK avser 2010 och i populationen ingår ca 38 500 individer fördelade på ca 16 300 hushåll. Se underbilagan för en beskrivning av datamaterialet. respektive män förfogar över. Egen inkomst medför ekonomisk självständighet.49 I detta avsnitt fokuseras därför på begreppet individuell disponibel inkomst definierad som summan av individens egna marknadsinkomster, transfereringar och skatter. Hushållsrelaterade transfereringar (exempelvis barnbidrag och bostadsbidrag) fördelas lika mellan sammanboende.50 3.1Disponibel inkomst i förvärvsaktiv ålder Den individuella disponibla inkomsten är lägre för kvinnor än för män. var den genomsnittliga individuella disponibla inkomsten ca för kvinnor och för män i åldern . Jämfört med 2009 är detta en ökning för kvinnor och för män, vilket innebär en viss relativ försämring av kvinnornas position. har dock den individuella disponibla inkomsten utvecklats i ungefär samma takt för båda könen. Män har en högre individuell disponibel inkomst än kvinnor som deras inkomster är mer konjunkturkänsliga. Detta förklaras av flera faktorer, bl.a. av att män har en större andel kapitalinkomster och i en större utsträckning förvärvsarbetar inom branscher som påverkas mer av konjunkturen. När konjunkturen försämras brukar arbetslösheten för män öka tidigare och kraftigare än för kvinnor, och vice versa då konjunkturen förbättras. Detta får till följd att kvinnors disponibla inkomst som andel av männens tenderar att variera något över en konjunkturcykel. Detta är också en bidragande faktor till att inkomsten för män ökade snabbare än för kvinnor 2010, då produktionen återhämtade sig snabbt efter nedgången 2009. 49 Detta kan härledas till målet om ekonomisk jämställdhet, som säger att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. 50 För att beskriva levnadsstandardens fördelning är justerad disponibel hushållsinkomst ett lämpligare begrepp, eftersom detta inkluderar utjämning inom hushållen och tar hänsyn till stordriftsfördelar i hushåll med flera personer. Se underbilagan för en mer ingående förklaring av detta begrepp. Ur ett jämställdhetsperspektiv är detta mindre intressant då det definitionsmässigt förutsätter att alla i ett och samma hushåll har samma ekonomiska standard. 2012/13:1 BILAGA 4 Diagram 3.2 Individuell disponibel inkomst för skillnaderna mellan könen. Medianinkomst priser, 1000-tal kronor och kvinnors andel i Tabell 3.1 Individuell disponibel inkomst för berörda personer med olika inkomstslag 2010 Kv/M (Höger axel) Kronor och fördelning i procent, . = Lön, företagarink + Sjukpenning, SA- ersättn., mm Källor: och egna beräkningar. Kvinnor och män får sina inkomster från olika Jämfört med män är kvinnors arbetsinkomster alltså lägre och inkomstspridningen mindre. andra sidan betalar kvinnor i genomsnitt lägre skatt och har högre transfereringsinkomster. Skatter och transfereringar bidrar därför till att minska såväl inkomstskillnaderna mellan könen + Ränta, utdelning i genomsnitt av mäns lön, företagar- och kapitalinkomster, men av den individuella disponibla inkomsten (se tabell 3.1). inkomster från olika källor. Ju finare man gör indelningen i olika inkomstslag, desto fler blir det som inte har någon inkomst alls från det aktuella inkomstslaget (t.ex. barnbidrag eller andel och medelinkomst för berörda personer, dvs dem som fick någon del av sin inkomst från det aktuella inkomstslaget. Lön är tillsammans med företagarinkomst det viktigaste inkomstslaget för personer i förvärvs- kapitalinkomster är väsentligt högre för män än Andelen kvinnor i åldern med löne- Anm.: Medelinkomsten avser dem som har det aktuella inkomstslaget. medför att värdena på summaraderna inte är lika med summan av de redovisade Källor: och egna beräkningar. gäller andelen med inkomst från företagande var för kvinnor). Genom att män i genomsnitt har högre förvärvsinkomst och större överskott av kapital än kvinnor betalar de mer skatt. 51 Notera att detta endast avser pensioner till personer . 2012/13:1 BILAGA 4 Det finns stora skillnader mellan kvinnors och mäns inkomster från socialförsäkringssystemen. Genom att ersättningsnivåerna i socialförsäkringssystemen baseras på löneinkomsten får kvinnor lägre ersättning än män räknat i kronor. Å andra sidan har män oftare än kvinnor inkomster som överstiger de tak för intjänande av förmåner som finns i försäkringssystemen, vilket medför att män får lägre ersättning räknat i procent. Skattepliktiga transfereringar, skattefria individuella bidrag och familjestöd är något högre för kvinnor. En större andel av kvinnorna hade skattepliktiga ersättningar, att jämföra för männen. Kvinnor är oftare ensamstående föräldrar och har därför mer ersättningar som är förknippade med föräldraskap, såsom föräldrapenning, bostadsbidrag, barnbidrag och erhållet underhållsstöd. Bostadsstöd i form av bostadsbidrag går ofta till ensamstående mödrar och bostadstillägg till pensionärer () i hög grad till ensamstående kvinnliga pensionärer. Fler kvinnor än män studerar och studiestöd i form av lån och bidrag vid högskolestudier går därför i större utsträckning till kvinnor än till män. Individuell disponibel inkomst i olika hushållstyper De individuella disponibla inkomsterna skiljer sig åt för olika personer beroende på bl.a. kön, ålder och familjesituation. I tabell 3.2 redovisas uppgifter för några olika hushållstyper. En första observation är att män har högre individuell disponibel inkomst än kvinnor oavsett hushållstyp. Männen i de sammanboende hushållen har högre inkomst än männen i de ensamstående hushållen, med undantag för ensamstående män med småbarn. Vidare är skillnaderna mellan könen genomgående större i hushåll som består av sammanboende jämfört med de som består av ensamstående. Skillnaden beror på att män som är sammanboende ofta har högre inkomst än ensamstående män i motsvarande åldersgrupp. De högre inkomsterna i hushåll med barn än i dem utan, beror bl.a. på familjestöden. Ensamstående kvinnor med barn har högre individuell disponibel inkomst än sammanboende kvinnor med barn.52 Tabell 3.2 Individuell disponibel inkomst i olika hushållstyper 2010 Medelvärde i kronor och kvinnors andel i procent, . Kvinnors andel, % Källor: och egna beräkningar. 3.2Disponibel inkomst för äldre Pensionens nivå beror till stor del på arbetsinkomsterna tidigare i livet. Bristen på ekonomisk jämställdhet för pensionärer är därför ett resultat av situationen på arbetsmarknaden under deras förvärvsaktiva period. Kvinnornas lägre pensioner förklaras främst av att de förvärvsarbetat i mindre omfattning och till lägre lön än män tidigare i livet. Ett jämställt arbetsliv leder därför i förlängningen även till jämställdhet för dem som gått i pension.53 Pensionerna har ökat trendmässigt för såväl kvinnor som män . Skillnaden mellan kvinnors och mäns medianpension var på samma nivå 2010 som (se diagram 3.3). Även om skillnaderna i förvärvsfrekvens mellan könen är förhållandevis små , var många av dagens kvinnliga pensionärer i förvärvsaktiv ålder då kvinnor arbetade i betydligt mindre utsträckning 52 Detta förklaras delvis av metoden vid beräkning av den individuella disponibla inkomsten, då hushållsanknutna transfereringar, t.ex. barnbidraget, fördelas lika mellan makarna i de sammanboende hushållen men helt tillfaller en ensamstående förälder. 53 Samtliga personer över 65 benämns här pensionärer, även om de inte uppbär ålderspension. Somliga i åldersgruppen förvärvsarbetar fortfarande, medan andra redan lämnat arbetsmarknaden . 2012/13:1 BILAGA 4 (se diagram 2.8). Förvärvsdeltagandet bland kvinnor har ökat dramatiskt . Detta återspeglas i att skillnaden i pensionsnivåer mellan kvinnor och män är störst för de äldsta pensionärerna. Tabell 3.3 Individuell disponibel inkomst för pensionärer efter typ av inkomst 2010 Medelvärde i kronor och kvinnors andel i procent, över 64 år Beskattningsbara inkomster (netto) Kapitalinkomster mm (netto) Diagram 3.3 Individuell disponibel inkomst för pensionärer Medianinkomst priser, 1000-tal kronor och kvinnors andel i Summa individuell disponibel inkomst Källor: och egna beräkningar. Kv/M (Höger axel) Pensionssystemet är i princip så utformat att ju längre man fortsätter arbeta och ju högre lön man har, desto högre pension får man. lägre genomsnittliga pensionsålder bidrar därför till att kvinnor får lägre pension än män. tar i större utsträckning än män ut pension före och män fortsätter i större omfatt- ning än kvinnor att förvärvsarbeta efter 65 års Källor: och egna beräkningar. lämnar arbetslivet, den Det finns även demografiska skäl till kvinnors beräknats till ca för kvinnor och för män 2011.56 Utträdesåldern för kvinnor har längre än män och pensionerna är generellt sett lägre för äldre pensionärer. Det finns fler skäl till trädesålder minskade däremot kraftigt fram till 1990-talskrisen, men har därefter takt med kvinnornas. Dels är indexeringen av pensioner lång- mitten av minskade skillnaden mellan sammare än löneökningstakten, varför skillnaden kvinnors och mäns utträdesålder från nästan tre i pension blir större och större ju fler år det gått år till , men har därefter förblivit på ungefär denna nivå (se diagram 3.4). Manliga pensionärer har betydligt högre be- skattningsbar inkomst (netto), än kvinnor (se består främst av ålderspension, men många Avkastning på kapital och kapitalvinster utgör också en viktig inkomstkälla för många pensionärer, i synnerhet för män. högre andel av inkomsten från inkomstrelaterade pensioner, medan kvinnor har större andel av sin inkomst från garantipension och skattefria transfereringar, främst boenderelaterade. 54 Pensionerna räknas normalt upp med förändringen av inkomstindex minskad , den s.k. tillväxtnormen. Denna norm motsvarar det förskott på pensionen som man får då pensionen beräknas första gången. 55 SCB (2011), Tema: Pensionärer; Om övergång från arbete till pension, Temarapport 2011:2.. 56 och utträdesålder . 2012/13:1 BILAGA 4 Diagram 3.4 Förväntad utträdesålder 19802011 Genomsnittlig förväntad ålder vid utträdet från arbetslivet.