prop · H00321 · 2012-10-19 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:21 Forskning och innovation för ett långsiktigt Regeringen överlämnar denna proposition till . Stöd till forskning och innovation på energiområdet är en central och integrerad del av energipolitiken. Verksamheten har starka synergier med styrmedel inom energipolitiken och är av stor betydelse för möjligheterna att nå beslutade klimat- och energimål. I denna proposition anger regeringen riktlinjer för de fortsatta insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. Vidare föreslås övergripande mål för insatserna för forskning och innovation på energiområdet. Insatser för forskning och innovation på energiområdet ska inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit en förlängning och successiv förstärkning av insatserna för forskning och utveckling inom utgiftsområde 21 Energi med totalt 20132016 (prop. 2012/13:1). I relation till tidigare beslutade nivåer har anslaget föreslagits öka med 2013, och beräknats öka med 2014, 2015 och Detta innebär en nivå på och en nivå på , att jämföra med den tidigare grundnivån på . Denna förstärkning möjliggör ökade ambitioner på ett flertal angelägna områden. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Energisystemet, energipolitiken, forskning och innovation på Energipolitikens mål och visioner...................................... Innovationssystemet och insatser för forskning, utveckling, demonstration och innovation på energiområdet ............................ Omfattning och avgränsningar ......................................... De stora samhällsutmaningarna........................................ Energi och klimat ............................................................. 4.7Exempel på andra insatser för forskning, utveckling 4.8Programmet för forskning och innovation på Forskning och innovation vid Statens Utfall och Resultat........................................... 4.10Statsstödsreglerna för forskning, utveckling och Mål och syfte för forskning och innovation på energiområdet ....... Konkretisering av målet ................................................... En sammanhållen insats ................................................... 6.2Omfattningen av forskning och innovation på Statens energimyndighets redovisning ............................. 7 Insatser och uppgifter...................................................................... Teknikverifiering och demonstration ............................... Samfinansiering med initiativ inom EU .......................... Forskning och utveckling av hög kvalitet........................ Strategiskt innovationsområde: Energi............................ Utvärdering av stöd till demonstrationsanläggningar...... 8 Konsekvenser av de föreslagna åtgärderna .................................... Konsekvenser för myndigheter........................................ Konsekvenser för företag ................................................ Förteckning över remissinstanser......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2012/13:21 1 Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om 1.övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet (avsnitt 5.1), 2.konkretisering av målet för forskning och innovation på energiområdet (avsnitt 5.2). 2 Ärendet och dess beredning lade regeringen fram propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem, som antogs av (prop. 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347). Detta beslut innebar bland annat att insatserna för forskning, utveckling och demonstration gavs långsiktiga förutsättningar. gavs ansvaret att komplettera övergripande mål med visioner, operativa mål och delmål, samt att utifrån dessa utforma insatserna. Det beslutades även att oberoende utvärderingar av insatserna ska genomföras som underlag för successiva revideringar av inriktning och mål. Den första period som genomförts enligt dessa riktlinjer var 20072010. beslutade regeringen att avsätta medel för att upphandla ett underlag för utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet. Underlaget togs fram av en konsult på uppdrag av . Uppdragets preliminära resultat redovisades vid ett seminarium . Vid hearingen gavs olika intressenter tillfälle att kommentera resultaten. Uppdraget slutrapporterades därefter till () (dnr N2010/972/E). Regeringen redogjorde i skrivelsen Utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet för hur de av administrerade statligt finansierade insatserna för forskning och innovation inom energiområdet bedrivits (skr. 2009/10:168). Regeringen gjorde bedömningen att myndighetens verksamhet kring forskning och innovation inom energiområdet motsvarade intentionerna. arbetade enligt regeringens bedömning med tydliga och uppföljningsbara mål för verksamheten. Regeringen konstaterade vidare att verksamheten kunde anses bidra till målen för omställning av energisystemet, ökad kunskap och kompetens samt kommersialisering och övrigt nyttiggörande av resultaten, samt gjorde bedömningen att mål och inriktning för de statligt finansierade insatserna för forskning och innovation inom energiområdet borde ligga I samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr. 21) beslutade regeringen att prioritering och beslut om riktlinjer, mål och resurser för insatser kring forskning och inno- vation på energiområdet skulle hanteras i samband med prioritering och Prop. 2012/13:21 beslut om den samlade forskningspolitiska propositionen för perioden Regeringen uppdrog därför åt att utarbeta underlag för regeringens arbete med beslut om fortsatta insatser kring forskning och innovation på energiområdet . Myndigheten redovisade uppdraget till . Remissinstansernas yttranden och en remissammanställning finns tillgänglig hos (dnr N2012/1884/E). Remissinstanserna redovisas i bilagan. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 21) har regeringen föreslagit en förlängning och successiv förstärkning av insatserna för forskning och utveckling inom utgiftsområde 21 Energi med totalt 20132016. 3Energisystemet, energipolitiken, forskning och innovation på energiområdet Sammanhållna insatser för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet har genomförts , då oljekriserna visade på samhällets sårbarhet för störningar i energisystemet. Verksamheten har sedan första början varit utmaningsdriven, även om utmaningarnas natur växlat över åren. Inledningsvis var det naturligt nog oljeberoendet som stod i fokus. har åtgärder mot försurning varit högt prioriterade, medan det främst har varit den globala uppvärmningen som stått i centrum. Den svenska energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnads- effektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energiforskningen är en central och integrerad del av energipolitiken som har synergier med styrmedel inom energipolitiken och är viktig för möjligheterna att nå klimat- och energimål samt regeringens långsiktiga prioriteringar och visioner . en del av den samlade forsknings- och innovationspolitiken. Med forskning och innovation på energiområdet menas i det följande de samlade insatser kring forskning, utveckling, demonstration, kommer- sialisering och innovation som finansieras av medel inom utgiftsområde 2012/13:21 21 Energi. Med det kortare begreppet energiforskning avses i denna proposition detsamma som forskning och innovation på energiområdet. Begreppet energiforskning kan i denna proposition sålunda omfatta mer än enbart forskning. Verifiering, pilotprojekt och demonstrationsprojekt avser olika stadier av experimentell utveckling. Med experimentell utveckling menas verksamhet för att förvärva, kombinera, forma och använda befintlig vetenskaplig, teknisk, näringslivsmässig eller annan relevant kunskap i syfte att utarbeta planer, arrangemang eller design för nya, ändrade eller förbättrade produkter, processer eller tjänster; utveckling av kommersiellt användbara prototyper och pilotprojekt; försöksproduktion och tester av produkter, processer och tjänster, under förutsättning att dessa inte kan användas eller ändras för att användas i industriella tillämpningar eller i kommersiellt syfte. Den totala energitillförseln i har ökat med från till . har dock förlusterna i tillförseln ökat, främst i form av den värme som kyls bort vid elproduktion i kärnkraftverk. Tillförseln av råolja och oljeprodukter har minskat , som elproduktionen ökat med . Tillförseln av biobränsle, avfall och torv har ökat . Den totala slutliga energianvändningen har ökat från till . Framför allt är det användningen i transportsektorn som ökat, med . Den slutliga användningen inom industrin har minskat något som produktionen ökat. Även den slutliga energianvändningen inom bostad och service har minskat. Energiintensiteten i användarledet, dvs. den slutliga energianvändningen i förhållande till bruttonationalprodukten (BNP), har minskat , då BNP ökat medan den totala slutliga energianvändningen i stort sett varit . Koldioxidutsläppen minskade med . Utsläppsintensiteten, räknat som utsläpp per BNP, minskade . Utsläppen per capita har också minskat. De svenska utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider har reducerats väsentligt från nivåerna 1990, och den övervägande delen av nedfallet i kommer från utländska källor. andel förnybar energi i den totala energianvändningen har ökat från år . Ökningen beror till stor del på användningen av biobränslen i el- och värmeproduktion, samt inom skogsindustrin. Den förnybara energin i transportsektorn uppgick enligt den beräkningsmetod som anges i EU:s Prop. 2012/13:21 direktiv om främjande av förnybara energikällor.1 3.3Energipolitikens mål och visioner beslutade om en ny klimat- och energipolitik, och i enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi beslutades ett antal energipolitiska mål (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020. Ett mål är vidare effektivare energianvändning till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energi-intensitet . Dessutom ska utsläppen av klimatgaser enligt det av fastslagna nationella klimatmålet minska till 2020 jämfört med inom den icke handlande sektorn. En satsning på förnybar energi och effektivare energianvändning som förutsättningar skapas för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften, stärker svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ger svensk forskning och svenskt företagande en viktig roll i den globala omställningen till en kolsnål ekonomi. Inom energiområdet anges tre prioriteringar på kortare sikt: Användningen av fossila bränslen för uppvärmning ska avvecklas till 2020, fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen 2030 och ett tredje ben bör utvecklas för elförsörjningen för att minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft och därmed öka försörjningstryggheten. I övrigt gäller att tillförseln av förnybar el inom elcertifikatsystemet ska öka med till 2020 jämfört med läget 2002. Den långsiktiga inriktningen efter 2020 är en fortsatt succesiv ökning av den förnybara elproduktionen. Ett tidigare delmål inom miljömålssystemet, under miljömål 15 God bebyggd miljö, innebar att den totala energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler bör minska till 2020 och till 2050 i förhållande till användningen 1995. Regeringen har inte beslutat om nya etappmål för God bebyggd miljö. Visionen är att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. ska i samråd med presentera ett underlag för en klimatfärdplan för utan klimatutsläpp . Regeringen har för avsikt att närmare beskriva hur det svenska arbetet för att nå visionen om noll i nettoutsläpp ska genomföras. Grundläggande för den långsiktiga energi- och klimatpolitiken är generella ekonomiska styrmedel, som koldioxidskatt, internationell utsläpps- 1 och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybartdirektivet). 2012/13:21 handel och certifikat för förnybar el. Styrmedlen kan dock behöva kompletteras, bl.a. annat med insatser för teknikutveckling och information. Som ett resultat av oljekrisen initierades 1975 ett energiforskningsprogram i . har ett antal utredningar och propositioner presenterats. Genom energipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373) skapades t.ex. den s.k. Energiteknikfonden för stöd till projekt vars ändamål var att utveckla och förbereda kommersiell introduktion av ny energiteknik. tillsattes en parlamentarisk kommission, , med uppgift att utvärdera de pågående energipolitiska programmen och analysera behovet av förändringar och ytterligare åtgärder. Kommissionens resultat presenterades i betänkandet Omställning av energisystemet (SOU 1995:139). Genom beslut med anledning av propositionen En uthållig energiförsörjning skapades det s.k. långsiktiga energipolitiska programmet med en budget på totalt (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Innehållet var uppdelat i energiforskning, energiteknikstöd, introduktion av ny energiteknik samt energipolitiskt motiverade klimatinsatser. För att tydliggöra och förstärka myndighetsfunktionen inom energiområdet inrättades till följd av riksdagsbeslutet även en ny central energimyndighet, . Utvärdering av långsiktiga energipolitiska program tillsattes en utredning med uppgift att granska och utvärdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program. Utredningen överlämnade sitt betänkande EFUD en del i omställningen av energisystemet 2003 (SOU 2003:80). Enligt utredningen fästes det energipolitiska beslut bl.a. alltför stor tilltro till möjligheterna att med forskning driva på omställningen av energisystemet. Andra typer av styrmedel, såsom skatter, allmänna ramvillkor för företagande, olika former av stöd etc., har enligt utvärderingen sannolikt större betydelse på kortare sikt. För de fortsatta insatserna menade utredningen i korthet att forskning, utveckling och demonstration är en viktig, men inte tillräcklig, förutsättning för utvecklingen av ett hållbart energisystem, det är viktigt att satsningarna harmoniseras med övriga styrmedel som används i samma syfte, en strategi för den fortsatta omställningen bör vara så pass flexibel att åtgärderna kan anpassas till omvärldsförändringar, eventuella teknikgenombrott m.m., en svensk strategi för utvecklingen av ett hållbart energisystem måste beakta att villkoren för energipolitiken i hög och ökande grad formas i internationellt samarbete, i synnerhet på Europa- en framgångsrik svensk omställning inte kan uppnås bara genom statliga ingripanden, utan förutsätter såväl näringslivets som andra samhälleliga aktörers samverkan genom ett partnerskap för omställningen till ett hållbart energisystem. Beslut om fortsatta insatser Genom beslut med anledning av budgetpropositionen angavs de ekonomiska ramarna och de övergripande målen för fortsatta långsiktiga energipolitiska insatser (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU3, rskr. 2004/05:120). Den anvisade budgeten för fortsatta insatser kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet uppgick till . Genom beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen 2005 anvisades ytterligare 2006 och 2007 för att programmet skulle kunna fullföljas (prop. 2005/06: 100, bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:371). Regeringen föreslog därför att anslaget 35:5 Energiforskning inom utgiftsområde 21 Energi skulle ökas till för . beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:FiU10, rskr. 2006/07:8). Genom beslut lade fast riktlinjer för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet samt riktlinjer för en långsiktig finansiering av energiforskningen (prop. 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347). Riksdagsbeslutet avsåg verksamhetens långsiktighet, övergripande mål och konkretisering av dessa, samt energipolitiska insatser på klimatområdet. Regelbunden uppföljning och oberoende utvärderingar ska enligt detta beslut genomföras som underlag för successiva revideringar av inriktning och mål för fyraåriga etapper. Som ett led i den regelbundna uppföljningen gav 2009 en konsult i uppdrag att ta fram ett underlag för utvärdering av verksamheten (dnr N2010/972/E). Utvärderingen redovisades i skrivelsen Utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet (skr. 2009/10:168). Regeringen redogjorde i denna skrivelse för hur de av administrerade statligt finansierade insatserna för forskning och innovation inom energiområdet bedrivits . Regeringen gjorde bedömningen att myndighetens verksamhet kring forskning och innovation inom energiområdet motsvarade intentionerna och konstaterade att arbetade enligt regeringens bedömning med tydliga och uppföljningsbara mål för verksamheten och till stor del har den önskvärda ökade fokuseringen av insatserna uppnåtts. Vidare noterade regeringen att myndigheten samverkade med andra aktörer, såväl nationella som internationella, på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen konstaterade dessutom att verksamheten kunde anses bidra till målen om omställning av energisystemet, ökad kunskap och kompetens samt kommersialisering och övrigt nyttiggörande av resultaten. Regeringen gjorde även bedömningen att mål och 2012/13:21 inriktning för de statligt finansierade insatserna för forskning och innovation inom energiområdet borde ligga fast. Regeringen presenterar varje mandatperiod en forsknings- och innovationspolitisk proposition. Det senaste forskningspolitiska beslutet baserades på propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). Den senaste forsknings- och innovationspolitiska propositionen, Forskning och innovation, överlämnades till (prop. 2012/13:30). I budgetpropositionen angav regeringen att beslut om riktlinjer, mål och resurser för insatser kring forskning och innovation ska hanteras samlat så att en prioritering mellan olika insatser ska möjliggöras. I samband med propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) bereds därför även beslut om riktlinjer, mål och resurser för insatser kring forskning och innovation på energiområdet. Detta innebär att de fyraåriga etapper som planerats för insatserna kring energiforskning justeras för att sammanfalla med de som gäller för forskningen i övrigt. Regeringen uppdrog åt att utarbeta underlag för regeringens beslut om fortsatta insatser kring forskning och innovation på energiområdet . Myndigheten redovisade uppdraget till i rapporten och innovation för ett hållbart energisystem. Till rapporten bifogades bilagor för vart och ett av de temaområden som verksamheten organiseras kring: Bränslesystemet, Byggnader i energisystemet, Energiintensiv industri, Energisystemstudier, Kraftsystemet, samt Transportsystemet (dnr N2012/1884/E). Remissinstansernas yttranden och en remissammanställning finns tillgänglig hos (dnr N2012/1884/E). Remissinstanserna redovisas i bilagan. Myndighetens redovisning beskriver viktigare trender och omvärldshändelser som påverkar det svenska energisystemet samt de framtida utmaningarna. Det görs en genomgång av energiforskningen , och resultat och erfarenheter beskrivs. Myndigheten beskriver även det svenska energirelaterade innovationssystemet och dess styrkor och svagheter. Rapporten redogör också för dagens energiforskning, hur beslutsprocessen ser ut och hur energiforskningen fördelar sig på olika aktiviteter, liksom beviljandegrader och myndighetens samverkan med andra myndigheter och näringslivet. Statens energimyndighets förslag i korthet föreslår i sin rapport att omfattningen av insatserna för forskning och innovation på energiområdet även fortsättningsvis läggs nivå, dvs. För att underlätta en tydligare redovisning och styrning föreslår myndigheten en ny anslagsbenämning och anslagsindelning för energiforskningsanslaget. Förslaget är Innovation, forskning, utveckling och demonstration, med fyra delposter: 1) Riktad grundforskning inom energiområdet, 2) Forsk- Prop. 2012/13:21 ning och utveckling, 3) Utveckling och demonstration av ny energiteknik samt 4) Affärsutveckling och stöd till innovativa företag. De ökade resurserna föreslås användas för stöd till nystartade innovativa företag m.m., insatser i anslutning till den europeiska strategiska planen för energiteknik (SET-planen), samt förstärkta medel för teknikverifiering, demonstration och kommersialisering. Myndigheten föreslår följande fem prioriterade områden för kommande insatser. 1.Fossiloberoende fordonsflotta: Kraftfulla insatser behövs för att öka användningen av förnybara drivmedel och elfordon samt initiera systemförändringar för att gå från fossilberoende till fossiloberoende transportslag. 2.Kraftsystem som klarar förnybar elproduktion: Kraftsystemet ska vara effektivt och ge god försörjningstrygghet och möjligheter för svenskt näringsliv att utvecklas. Framtidens elnät måste också klara mer förnybar elproduktion, som vind-, våg- och solkraft. 3.Energieffektivisering i bebyggelsen: Kraftfull och långsiktig energiforskning och innovation om ny och befintlig bebyggelse samt forskning om beteenden och stadsplanering. 4.Ökad användning av bioenergi: En långsiktigt hållbar försörjning av biobränsle är avgörande för att uppfylla energi- och klimatpolitiska mål. Biomassa behövs för drivmedel till fordon, bränsle för el- och värmeproduktion och till andra produkter. 5.Energieffektivisering i industrin: Industrin har gjort stora insatser för att se över sin energianvändning men fortsatt effektivisering behövs, vilket innebär en stor utmaning eftersom de lättaste insatserna har genomförts först. Fortsatta insatser krävs för att den svenska industrin ska kunna behålla sin internationella konkurrenskraft. konstaterar att det behövs storskaliga demonstrationsanläggningar på flera områden, och föreslår att myndigheten får i uppdrag att utreda och föreslå ett nytt system för finansiering av demonstrationsanläggningar (se avsnitt 7.6). Europeiska unionens medlemsstater ska se till att alla nya byggnader är nära-nollenergibyggnader och vidta åtgärder för att stimulera att byggnader som renoveras omvandlas till sådana. föreslår därför ökade nationella stödinsatser av demonstrationskaraktär med uppföljning, utvärdering och informationsspridning som centrala funktioner. kommer Europeiska kommissionen att offentliggöra vilka sökanden som får stöd för stora kommersiella el- och bränsleproducerande anläggningar inom programmet NER300. Kommissionens finansiering ska grundas på försäljning av europeiska utsläppsrättigheter. Sannolikt kommer intäkterna från försäljningen att bli avsevärt mindre än beräknat. Det kan enligt därför uppstå behov av nationella medel till svenska projekt, eftersom de är viktiga för omställningen till ett hållbart energisystem. 2012/13:21 4 Innovationssystemet och insatser för forskning, utveckling, demonstration och Denna proposition behandlar den verksamhet som finansieras av anslaget 1:5 Energiforskning inom utgiftsområde 21 Energi.