prop · H00358 · 2012-12-20 00:00:00 — Bidraget skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna särskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Det som sägs i förstatredje Det som sägs i förstatredje styckena gäller inte de fristående styckena gäller inte de fristående skolor för vilka huvudmannen skolor för vilka huvudmannen 4 Senaste lydelse 2006:1447. skriftligen har avstått från medels- skriftligen har avstått från medels- myndighet som regeringen be- Bidrag enligt tredje stycket skall stämmer får meddela föreskrifter inte lämnas för en elev som håller om hur kommunens bidrag skall sig undan så att ett beslut om av- bestämmas i stället för det som an- visning eller utvisning som fattats ges i tredje stycket, om statsbidrag lämnas till kommunen för en elev (2005:716) eller motsvarande äl- som har tagits emot i en fristående dre lagstiftning inte kan verkstäl- Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om hur kom- munens bidrag skall bestämmas i stället för det som anges i tredje stycket, om statsbidrag lämnas till kommunen för en elev som har tagits emot i en fristående skola. Elevens hemkommun skall lämna bidrag till den internationella skolan för en elev som genomgår sådan utbildning som avses i 7 a § från och med höstterminen det år eleven fyller om 1.eleven är folkbokförd i eller kommunen får särskilt statsbidrag för eleven, och a)för är bosatt i , b)har andra skäl att få utbildning i en internationell skola på grundskolenivå, eller, c)har mottagits med stöd av regeringens beslut enligt 5 § tredje styc- Bidraget skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Bidrag enligt första och andra stycket skall inte lämnas för en elev som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning som fattats enligt 8 kap. utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre lagstiftning inte kan verkställas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur kommunens bidrag skall bestämmas i stället för det som anges i andra stycket, om statsbidrag lämnas till kommunen för 5 Senaste lydelse 2006:1447. en elev som har tagits emot i en internationell skola på grundskolenivå. Om inte kommunen och skolan kommit överens om annat, skall bidraget beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar . För varje elev som genomgår sådan utbildning som avses i 8 § lämnas bidrag av hemkommunen. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då utbildningen började. Om utbildningen i bidragshänseende har hänförts till ett sådant nationellt program som elevens hemkommun anordnar, skall bidraget bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelningen av resurser till det programmet i de egna gymnasieskolorna. När bidraget bestäms skall hänsyn tas till den fristående skolans åtagande och elevens behov. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. I andra fall än som avses i andra stycket, skall elevens hemkommun betala det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt har föreskrivit. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd skall kommunen därutöver lämna ett extra bidrag. Kommunen är dock inte skyldig att lämna extra bidrag, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. För en elev som genomgår utbildning på ett individuellt program skall elevens hemkommun betala det belopp som överenskommits med skolan. När bidraget bestäms skall hänsyn tas till den fristående skolans åtagande och elevens behov. Kommunens skyldighet att lämna bidrag till skolan gäller inte, om statsbidrag lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur kommunens bidrag skall bestämmas i stället för det som anges i andrafjärde styckena, om statsbidrag lämnas till kommunen för en elev som har tagits emot i en fristående skola. 6 Senaste lydelse 2006:1447. Kommunens skyldighet att lämna bidrag till skolan gäller inte, om statsbidrag lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning. Bidrag enligt förstafjärde styckena skall inte lämnas för en elev som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning som fattats enligt 8 kap. utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre lagstiftning inte kan verkställas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur kommunens bidrag skall bestämmas i stället för det som anges i andra fjärde styckena, om statsbidrag lämnas till kommunen för en elev som har tagits emot i en fristående För varje elev som genomgår sådan utbildning som avses i 8 b § lämnas bidrag av hemkommunen. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda utbildning i gymnasiesärskolan då utbildningen började. Om den fristående skolan inte kommer överens om annat med elevernas hemkommuner, skall dessa betala det belopp som regeringen beslutat. Bidrag enligt första och andra stycket skall inte lämnas för en elev som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning som fattats enligt 8 kap. utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre lagstiftning inte kan verkställas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur kommunens bidrag skall bestämmas i stället för det som anges i andra stycket, om statsbidrag lämnas till kommunen för en elev som har tagits emot i en fristående skola. Elevens hemkommun skall lämna bidrag till den internationella skolan för en elev som genomgår sådan utbildning som avses i 8 d § om 1.eleven är folkbokförd i eller kommunen får särskilt statsbidrag för eleven, 2.eleven antingen för är bosatt i eller har skäl att få utbildning i en internationell skola på gymnasienivå, och 3.hemkommunen var skyldig att erbjuda eleven gymnasieutbildning då utbildningen började. Bidraget enligt första stycket skall uppgå till det belopp som hemkommunen och den internationella skolan kommer överens om. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilket belopp som elevernas hemkommuner skall betala enligt första stycket om dessa och huvudmannen för den internationella skolan inte kommer överens om beloppet. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd skall kommunen, utöver vad som följer av andra stycket, lämna ett extra bidrag. Bidraget skall motsvara huvudmannens kostnader för det extra stödet under förutsättning att motsvarande kostnader skulle ha uppkommit om eleven gått i en av kommunen erbjuden gymnasieutbildning. Kommunen behöver dock inte lämna extra bidrag, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. 7Senaste lydelse 2006:1447. 8Senaste lydelse 2006:1447. Bidrag enligt förstatredje styckena skall inte lämnas för en elev som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning som fattats enligt 8 kap. utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre lagstiftning inte kan verkställas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur kommunens bidrag skall bestämmas i stället för det som anges i andra och tredje styckena, om statsbidrag lämnas till kommunen för en elev som har tagits emot i en internationell skola på gymnasienivå. Om inte kommunen och huvudmannen har kommit överens om annat, skall bidraget beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar . Denna lag träder i kraft . Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordningen (1992:394) att 11 kap. 8 § gymnasieförordningen (1992:394) skall ha följande lydelse. Om en sådan sökande som avses i 7 § har tagits emot i gymnasieskolan skall bestämmelserna i 5 kap. 16 och 21 §§ skollagen (1985:1100) om elevers rätt att fullfölja sin utbildning respektive om kostnader gälla så länge eleven har rätt att vistas i landet. Om en sådan sökande som avses i 7 § första stycket har tagits emot i gymnasieskolan skall bestämmelserna i 5 kap. 16 och 21 §§ skollagen (1985:1100) om elevers rätt att fullfölja sin utbildning respektive om kostnader gälla så länge eleven har rätt att vistas i landet. Denna förordning träder i kraft . 9 Senaste lydelse 1999:844. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. dels att 2, 7 och 9 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i förordningen skall införas en ny paragraf, 5 a §, av följande lydelse. Om inte annat följer av 4 och 5 §§, skall barn som avses i 1 § anvisas plats i förskoleklassen och ha rätt att få utbildning i , den obligatoriska särskolan, specialskolan och sameskolan på samma villkor som barn som är bosatta i . Om inte annat följer av 4, 5 och 5 a §§, skall barn som avses i 1 § anvisas plats i förskoleklassen och ha rätt att få utbildning i , den obligatoriska särskolan, specialskolan och sameskolan på samma villkor som barn som är bosatta i . Dessa barns rätt att få utbildning i , den obligatoriska särskolan, specialskolan och sameskolan medför inte någon skolplikt. Kommunerna är inte skyldiga att söka upp barn som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas för att anvisa dem plats i förskoleklass. Kommunerna är inte heller skyldiga att informera föräldrarna till sådana barn om verksamheten i förskoleklassen eller syftet med denna. Barn som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas omfattas inte av rätten till skolskjuts enligt 4 kap. 7 § samt 6 kap. 6 § tredje stycket och 10 a § skollagen. Barn som avses i 1 § skall erbjudas förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg på samma villkor som barn som är bosatta i . Kommunerna är inte skyldiga att genom uppsökande verksamhet ta reda på om barn som håller sig undan så att ett beslut om avvis- ning eller utvisning inte kan verk- ställas är berättigade till plats i förskola eller fritidshem. nerna är inte heller skyldiga att in- formera föräldrarna till sådana barn om verksamheten och syftet Om en ansökan om uppehållstillstånd av en person som avses i 1 § för- sta stycket avslås och beslutet om avvisning eller utvisning skall verk- ställas, gäller rätten till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsom- sorg fram till dess att personen lämnar landet. Den som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvis- ning inte kan verkställas har inte rätt till utbildning, förskoleverk- samhet eller skolbarnsomsorg en- ligt denna förordning. Denna förordning träder i kraft . 10 Senaste lydelse 2004:700. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. dels att 5, 6 och 12 §§ skall ha följande lydelse, dels att det skall införas en ny paragraf, 6 a §, av följande lydelse. En kommun eller ett landsting har rätt till ersättning för kostnader för utbildning för barn till sådana utlänningar som avses i 1 § första stycket samt 8 § andra och tredje styckena lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. samt för barn som vistas här enligt ett beslut om tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716). Ersättning får betalas för barn som vistas på en mottagningsenhet eller i en kommun och som får utbildning med stöd av förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. för en elev i förskoleklass, för en elev i grundskola, obligatorisk särskola, specialskola eller sameskola, och för en elev i gymnasieskola eller gymnasiesärskola. För en elev som inte genomgår utbildning under betalas ersättning med ett belopp som för varje påbörjad fyraveckorsperiod utgör en tiondel av det belopp som anges i första stycket. Efter särskild prövning får betala ersättning till en kommun eller ett landsting för extra kostnader för elever med särskilt behov av stöd och för andra extraordinära kostnader för skolverksamhet. Vad som sägs i förstatredje styckena skall tillämpas även i det fall en fristående skola har tagit emot en sådan elev som avses i första stycket, om skolan har rätt till bidrag enligt 2 b kap. 10 b § eller 9 kap. 6, 6 a, 8 a eller 8 c § skollagen (1985:1100). I sådant fall skall det belopp som betalas till kommunen utgöra det bidrag som kommunen skall lämna till den fristående skolan. Bestämmelserna i förstafjärde styckena gäller inte såvitt avser barn som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas. Ersättning för kostnader för utbildning för sådana barn regleras i 6 a §. 11 Senaste lydelse 2006:1414. En kommun har, under de förutsättningar som anges i 5 § första styc- ket, rätt till ersättning för kostnader för plats i förskola enligt 2 a kap. 8 a § skollagen (1985:1100). Ersättning betalas med per barn och år. Bestämmelserna i 5 § andra och tredje styckena är tillämp- liga på sådan ersättning. gäller inte såvitt avser barn som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning inte för sådana barn regleras i 6 a §. Statsbidrag lämnas för kommu- nernas kostnader för offentligt be- barn som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvis- ning inte kan verkställas, om barnet omfattas av 1 § första stycket och 9 § förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. Det totala beloppet med vilket statsbidrag skall lämnas fastställs av regeringen. Statsbidraget skall betalas ut till kommunerna i proportion till antalet asylsökande barn i respektive kommun. En ansökan om ersättning enligt 37, 89 b och 11 §§ skall ha kommit in till senast från utgången av den period ansökan avser. En ansökan om ersättning enligt 7 a § skall ha kommit in till senast från det att utredningen slutfördes. En ansökan om ersättning enligt 36, 7, 89 b och 11 §§ skall ha kommit in till senast från utgången av den period ansökan avser. En ansökan om ersättning enligt 7 a § skall ha kommit in till senast från det att utredningen slutfördes. Kommuner och landsting är skyldiga att lämna de uppgifter som krävs för bedömningen av deras rätt till ersättning enligt 12Senaste lydelse 2006:1414. 13Senaste lydelse 2004:701. Denna förordning träder i kraft . Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas (SOU 2007:34) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän (), Kammarrätten i , dåvarande Länsrätten i , dåvarande Länsrätten i län, dåvarande Länsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , i , i län, i län, , dåvarande Myndigheten för skolutveckling, dåvarande , , dåvarande , , , , , (), (), dåvarande Ombudsmannen för etnisk diskriminering, dåvarande , stöd till trossamfund, kommun, Bodens kommun, kommun, , kommun, kommun, , , , kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, , , , i samhället (), , ECPAT , , , , Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar, , Svenska röda korset, , , Kommuner och Landsting, , Svensk flyktinghjälp (Swera), () och . Dessutom har spontana remissvar inkommit från , Svensk islamisk samling, muslimska råd, Förenade Islamiska i , Islamiska (), kristna råd och . , , kommun, , kommun, , kommun, , , , Flyktinggruppernas och asylkommittéernas riksråd (FARR) och Akademikers () har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Sammanfattning av betänkandet Skolgång för alla barn (SOU 2010:5) Utredningens uppdrag har varit att komplettera vissa av de förslag som lämnades i betänkandet Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas (SOU 2007:34). Uppdraget har bl.a. inneburit att analysera förutsättningarna för hur rätten till skolgång samt tillgång till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg kan utsträckas till att gälla för fler grupper av barn som vistas i landet utan tillstånd. I denna del ska utredningen lämna förslag på hur målgruppen kan avgränsas. Utgångspunkten ska, enligt direktiven, vara att de barn som omfattas av förslaget ska få rätt till skolgång m.m. på samma villkor som asylsökande barn enligt förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. Dessutom har utredningen haft i uppdrag att lämna förslag som rör rätt till skolgång i fristående skolor och tillgång till enskilt bedriven förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för såväl barn som vistas i landet utan tillstånd som asylsökande barn och ungdomar m.fl., samt hur nuvarande och föreslagen reglering om statlig ersättning kan utformas så att samtliga huvudmän blir ersättningsberättigade. I uppdraget har vidare ingått att analysera förutsättningarna för och lämna förslag om dels hur den skyldighet att underrätta polisen som finns för styrelsen för utbildningen och socialnämnden enligt 7 kap. 1 § utlänningsförordningen (2006:97) kan inskränkas eller avskaffas, dels, om och i så fall hur socialnämndens uppgiftsskyldighet enligt 17 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) kan förändras på ett sätt som är förenligt med ambitionen att trygga barnens vistelse i skola, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Avgränsning i förhållande till förslag betänkande Utredningens uppdrag har i huvudsak varit att lämna kompletterande förslag till betänkande. Eftersom uppdraget innebär att förslag ska lämnas om en utvidgad rätt till skolgång m.m. ingår även att se över vilka konsekvenser detta får för redan lämnade förslag av den förra utredningen. Sistnämnda uppgift har föranlett utredningen att lämna ett avvikande förslag när det gäller frågan om val av modell för statlig ersättning till kommuner och huvudmän. Utredningens förslag beträffande frågan om rätt till skolgång i fristående skolor samt tillgång till enskilt bedriven förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skiljer sig också från det som lämnades av den förra utredningen. Förslag och överväganden betänkande som inte har bedömts ingå i eller påverka detta utredningsuppdrag har i princip inte omnämnts. Bara när det har ansetts vara befogat för ökad förståelse av lämnade förslag eller för helhetens skull, har utredningen kommenterat och tagit ställning för den förra utredningens överväganden. I direktiven anges uttryckligen (s. 9) att uppdraget innebär att målgruppen barn ska utökas jämfört med den grupp barn som omfattades av den tidigare utredningen. påpekas att det finns grupper av barn som inte bör omfattas, såsom exempelvis barn som vistas i landet utan tillstånd . När det gäller frågan om hur målgruppen kan avgränsas bör det först fastslås att utgångspunkten, enligt utredningens bedömning, bör vara att alla barn som vistas i landet ska ha rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Detta gäller även för barn och ungdomar som saknar tillstånd för sin vistelse här, oberoende av vilken anledning tillstånd saknas. Undantag från denna huvudregel får dock anses vara motiverat för barn och ungdomar vars vistelsetid i landet (med eller utan tillstånd) kan förväntas bli helt tillfällig, eftersom det för dessa personer inte kan antas föreligga ett behov av att få sin utbildning m.m. tillgodosedd här. En sammanlagd vistelsetid som sannolikt kommer att understiga torde kunna användas som riktlinje för när undantagsbestämmelsen kan bli tillämplig. Den närmare innebörden av den föreslagna rätten till skolgång Genom att rätten till utbildning m.m. för den berörda målgruppen författningsregleras får såväl barnen och deras föräldrar som personal och beslutsfattare klara och tydliga regler att förhålla sig till. Detta medför ökad rättsäkerhet för den enskilde individen och att skollagens mål allas rätt till lika tillgång till utbildning samt rätt till en likvärdig utbildning kan uppnås. En sådan reglering torde också medföra att den svenska lagstiftningen på ett bättre sätt överensstämmer med bestämmelserna i och de intentioner som ligger till grund för den. I likhet med den förra utredningen föreslås att de barn och ungdomar som omfattas av utredningsförslaget ska ha rätt till utbildning i samtliga skolformer, dvs. förskoleklass, grundskola, gymnasieskola, obligatorisk särskola, gymnasiesärskola, specialskola och sameskola. Undervisning ska bedrivas med hänsyn till den enskildes behov och förutsättningar. Någon skolplikt föreligger inte. Rätten till utbildning för den berörda målgruppen gäller på huvudsakligen samma villkor som för barn och ungdomar bosatta i . Undervisning i gymnasieskola och gymnasiesärskola förutsätter dock att utbildningen påbörjas . Utredningen ansluter sig till gjorda överväganden och förslag lämnade av den förra utredningen även i övriga delar beträffande vilket innehåll utbildningen ska ha. Härutöver innebär utredningsförslaget att de barn som ingår i målgruppen ska ha rätt att delta i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg på samma villkor som gäller för barn som är bosatta i landet. Någon skyldighet att genom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn som är berättigade till plats i förskola och fritidshem, att anvisa plats i förskoleklass eller att informera föräldrarna om dessa verksamheter och dess syften föreligger dock inte. Rätten till skolgång m.m. föreslås gälla också i fristående skolor och enskilt bedriven förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Detsamma ska gälla också för de barn och ungdomar som omfattas av förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. Utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg ska, efter ansökan, erbjudas den berörda målgruppen av hemkommunen. Hemkommunen ska anses ha fullgjort sin skyldighet genom att barnet får sin utbildning tillgodosedd i en fristående skola respektive deltar i enskilt bedriven förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Med hemkommun avses den kommun där barnet eller eleven stadigvarande vistas, eller om han eller hon saknar stadigvarande vistelseort, den kommun i vilken han eller hon för tillfället uppehåller sig. Underrättelseskyldighet och uppgiftsskyldighet och övriga sekretessfrågor Av bestämmelsen i 7 kap. 1 § utlänningsförordningen (2006:97) följer att bl.a. styrelsen för utbildningen och socialnämnden är skyldiga att, under vissa förutsättningar, underrätta polismyndigheten om en utlännings fullständiga namn, födelsedatum, medborgarskap och bostadsadress. Enligt utredningens bedömning talar övervägande skäl för att varken styrelsen för utbildningen eller socialnämnden bör omfattas av en skyldighet att på eget initiativ lämna underrättelser till verkställande myndighet, och därför föreslås att bestämmelsen i 7 kap. 1 § utlänningsförordningen ska upphävas. När det gäller frågan om socialnämnden uppgiftsskyldighet enligt 17 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) uttrycks i direktiven att utredningen ska analysera förutsättningarna för att förändra bestämmelsen på ett sätt som är förenligt med ambitionen att trygga barnens vistelse i skola, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg.