prop · H00342 · 2012-11-14 00:00:00 — utbilda förbandet (manöverbataljonen) till PersQ 5 (full förmåga) mot uppgifter enligt målsättningsdokumentet för förbandet283 manöverbataljonen skulle upprätthålla R10284, det vill säga att förbandet skulle ha tio dagars beredskap . Vidare framgår också av utbildningsordern vilka huvuduppgifter som manöverbataljonen skulle ha full förmåga att lösa. Huvuduppgifterna som beskrivs är spårbara mot de huvuduppgifter som anges i tidigare beskrivna målsättningsdokument (se avsnitt 4.2.2). Uppgifterna har delats in i offensiva, fördröjande, samt defensiva uppgifter. Proceduren för att evaluera och certifiera en EU-stridsgrupp består i princip av två steg. Först evaluerar varje truppbidragande land enskilda enheter. Därefter är det ramnationens ansvar att certifiera styrkepaketet. Detta ska ske en månad före beredskapsperiodens start. Det är varje truppbidragande lands ansvar att evaluera enheter samt att välja den evalueringsmetod som passar det aktuella bidraget bäst. Stridsgruppskonceptet framhåller att evalueringsmetoder och procedurer bör vara i överensstämmelse med motsvarande Nato-metodik. Vid framtagande av evalueringsmetod bör dock hänsyn tas till formerna för EU:s krishantering.285 Utformningen av evaluerings- och certifieringsverksamheten av NBG11 föregicks av en studie genomförd av insatsledningen vid högkvarteret om hur evalueringsverksamheten under NBG08 hade fungerat286. Studien resulterade i ett antal förslag till förbättringar. Bland annat identifierades behovet av att tydliggöra kopplingarna mellan förbandens utbildningsmålsättningar och evalueringskraven. Vidare behövde evalueringsplanen samordnas med övningsplanen. Även rutiner för att ta hand om evalueringsresultat behövde fastställas.287 Resultatet av denna analys av den tidigare 282I 19/Pbat UtbBatO 2009-2010, Kapitel 1 Målsättningar , intern arbetshandling, . 283NBG11 , Bilaga 5, HKV 23 100.60109, . 284Förbandet ska vara redo för insats . 285EU Battle Group Concept 13618/06, . 286Evaluering och certifiering av NBG 08 analys och rekommendationer inför evalueringsverksamhet för NBG, HKV 01 200:53400, . DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 evalueringsverksamheten kom att påverka utformningen av evalueringen av NBG11 i flera avseenden. Evalueringsverksamheten organiserades i två En grupp som leddes av Markstridsskolan och som ansvarade för evaluering och certifiering av de svenska delarna i NBG11. Ytterligare en grupp leddes av en avdelning vid insatsledningen. Denna grupp ansvarade för evalueringen av styrkehögkvarteret (FHQ). Respektive arbetsgrupp ansvarade för att ta fram evalueringskrav utifrån kravdokumenten för EU:s stridsgrupper. Dessa krav kompletterades med vissa krav från Nato, främst avseende interoperabilitet (dvs. förmåga att kunna verka tillsammans med utländska förband). I evalueringen användes också den svenska metoden som utvecklats för evaluering av landbaserade enheter. Grupperna skulle också samordna sitt arbete mot förbandens utbildnings- och övningsverksamhet. Resultatet av evalueringen behandlas vidare i kapitel 5. 4.5.3Upplägget i förhållande till styrkans sammansättning De svenska bidragen till NBG11 utgörs av delar från ordinarie förband. Detta innebar att de ingående svenska förbanden, i likhet med NBG08, var geografiskt spridda. Produktionen, det vill säga utbildningen, av manöverbataljonen genomfördes vid regementena i , , , samt i , vilket bland annat medförde ökade kostnader för transporter inför övning.288 Det innebar också högre krav på ledning och samordning av verksamheten. Även om en geografiskt mer samlad produktion av manöverbataljonen skulle kunna ha varit effektivare så finns det nackdelar med detta. Försvarsmakten skulle då i hög utsträckning behöva flytta officerare från andra förband för att bemanna utbildningsorganisationen och för att bemanna själva förbandet. Det skulle koncentrera mycket av Försvarsmaktens verksamhet till enstaka förband. Verksamhet på andra förband riskerar då att bli begränsad.289 Även om det inte är möjligt att utbilda hela manöverbataljonen på en plattform (ort) kan det finnas utrymme för effektiviseringar inom vissa delar. Under utbildningen av NBG11 utbildades staben samt lednings- och understödskompaniet inom manöverbataljonen på samma ort. Om också till exempel trosskompaniet hade utbildats på samma ort, hade synergieffekter kunnat tillvaratas.290 288Ingenjörskompaniet från Ing2 i ingick inte organisatoriskt i manöverbataljonen, men deltog i manöverbataljonens övningar. Intervju med företrädare för Försvarsmakten (2011-05-26:4). 289Protokoll arbetsmöte 2 avseende erfarenheter från NBG11, HKV 03 610:65906, . , intern arbetshandling, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Vidare bestod bataljonen av tre manöverkompanier med olika eldkraft, skydd, rörlighet och taktiskt tempo. Detta ökar behovet av samövning.291 har denna sammansättning också operativa fördelar, genom att den till exempel innehåller en komponent specialdesignad för luftburna operationer.292 Det fanns en logisk koppling mellan målsättningsdokumentet, utbildningsplaner och övningsupplägg där målsättningar och uppgifter kan spåras mellan dokumenten. Evalueringskriterier integrerades i utbildnings- och övningsverksamheten med syftet att förbanden skulle vara bättre förberedda för evalueringen. Evalueringskriterierna kunde dock inte integreras i utbildning och övning av styrkehögkvarteret (FHQ)293, främst på grund av brist på personal som kunde genomföra evalueringen. Försvarsmakten förefaller i upplägget av evalueringen av NBG11 ha utnyttjat de erfarenheter som gjordes under evalueringen av NBG08. är det inte helt uppenbart hur styrande dokument rörande utbildning och övning har påverkat varandra. Framtagandet har i vissa fall skett stegvis och anpassningar har fått göras efterhand.294 Eftersom arbetet med NBG Roadmap försenades (se avsnitt 4.1) minskade till exempel möjligheterna att koordinera verksamhetsuppdragen mellan å den ena sidan FHQ som bland annat skulle stödja förbanden i utbildning och övning men som också behövde förbandens stöd för sin egen uppbyggnad och å den andra sidan förbanden.295 Försvarsmakten hade i egenskap av ramnation ett viktigt ansvar för samordning av de truppbidragande länderna genom att ta fram och fastställa gemensamma standarder för att underlätta stridsgruppens förflyttning till ett insatsområde och för att stridsgruppen ska kunna verka tillsammans. har bland annat kunnat konstatera följande: 291Ibid, s. 2. 292Överväganden rörande för- och nackdelar mellan olika konfigurationer gjordes t.ex. i Försvarsmaktens budgetunderlag , underbilaga 6.5, HKV 23 383:64128, . 293Rapport avseende erfarenheter från NBG11, HKV 03 610:52750, . 294NBG11 (F)HQ, Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, , LedR 03 600:800040, . 295NBG11 (F)HQ Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, LedR 03 600:8000, samt Rapport avseende erfarenheter från NBG11, HKV 03 610:52750, . DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Flera viktiga styrdokument, bland annat logistikkonceptet och instruktioner för deployering (landsättning av trupp) antogs . Den multinationella tidplanen var inte koordinerad med högkvarterets tidplan. Styrkehögkvarterets uppbyggnad försenades, men kan konstatera att styrkehögkvarteret tagit fram en rad koncept och rutiner som kommer Försvarsmakten och framtida stridsgrupper till godo. har vidare i kapitlet gått igenom viktiga moment i den så kallade planeringsfasen. Denna fas innehåller en rad aktiviteter som syftar till att skapa goda förutsättningar för en effektiv produktion av förbandet. har i sin bedömningsgrund bland annat lyft fram vikten av tydligt definierade måldokument , med därtill hörande analyser av materiel och personalbehov. vill mot bakgrund av detta framhålla följande iakttagelser: Försvarsmakten tog fram ett samlat målsättningsdokument för NBG11, även om det var kraftigt försenat. Målsättningsdokumentet gav NBG11 ett övergripande styrdokument som omfattade mål- och kravbilder för alla ingående förbandsdelar och koncept. Försvarsmaktens tolkning av stridsgruppskonceptet inför NBG11 innehöll tre huvuduppgifter som kan härledas från de möjliga scenarion som anges i EU:s stridsgruppskoncept. Försvarsmakten underströk dock att mobiliteten prioriterats över slagkraften. lyfter i bedömningsgrunden fram att tillgången på rätt materiel och personal är en väsentlig förutsättning för produktionen av förbandet. I sammanhanget är det också väsentligt att rätt avvägningar görs av mängden materiel i förhållande till krav på snabbinsatsförmåga. Det är också viktigt att överväga vilken utbildning och övning som behöver genomföras mot bakgrund av förbandets sammansättning och uppgift. Dessa överväganden bör också omfatta evaluering, vilken bör genomföras så resurseffektivt som möjligt. kan konstatera följande vad gäller planeringen av materiel och personal samt upplägg av utbildning, övning och evaluering: Arbetet med materielförsörjningen tog än planerat och fick forceras genom planen Vulcanus. Detta medförde att fördelning kunde göras av viktigare materiel /2009. Trots detta hade NBG11 för mycket materiel i förhållande till vad som krävdes. En nedbantning av materielen fick därför göras som resulterade i ett extra materielfördelningsbeslut . Kompletteringsarbete med materielförsörjningen pågick i princip under hela produktionsperioden. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Ledningssystemet för NBG11 innehöll obeprövade delar vilket i kombination med leveransförseningar för vissa komponenter försvårade förbandsproduktionen. Det fanns en detaljplanering av rekryteringsprocessen som Försvarsmakten i stort följde. I ett mycket sent skede i anställningsprocessen beslutade Försvarsmakten dock att byta avtal för soldaterna. Försvarsmakten lyckades rekrytera till av befattningarna i NBG11. Ungefär en tredjedel av soldaterna i NBG11 kom från den aktuella värnpliktskullen. Kompanierna som ingick i manöverbataljonen för NBG11 var av olika karaktär och därutöver geografiskt spridda, vilket bland annat innebar ökade kostnader och ledningsmässiga utmaningar. Genom att evalueringskriterierna integrerades i utbildnings- och övningsverksamheten var förbanden bättre förberedda för evalueringen. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA När förberedelsefasen inleddes var kvar tills stridsgruppen skulle sättas i beredskap. Under förberedelsefasen låg fokus framför allt på utbildning och övning av förbandet. Kapitlet inleds med en beskrivning av högkvarterets produktionsuppdrag till de olika förbandsdelarna i NBG11. Därefter behandlas verksamhet under förberedelsefasen såsom leveranser av materiel till förband samt övning och evaluering. NBG11 var Försvarsmaktens fjärde mest prioriterade uppgift under år 2010.296 Under förberedelsefasen för NBG11 som pågick skulle verksamheten kraftsamlas mot att rekrytera och bemanna samtliga enheter. Ambitionen var att minimera eventuellt behov av omutbildning . Ungefär en tredjedel av soldaterna från den aktuella värnpliktskullen kunde anställas i NBG11 inför termin tre. Rekryteringsprocessen beskrevs i föregående kapitel. Vidare skulle man komplettera dirigeringen av materiel (leveranser till förbanden) samt slutföra planering av utbildnings- och övningsverksamheten. Detta var en förutsättning för att Försvarsmakten skulle kunna utbilda NBG11 på förbands-, funktionssamt befattningsnivå. skulle också ett antal större övningar genomföras. Efter övningarna skulle materiel återtransporteras och underhållas samt ställas i ordning för packning.297 Utbildningen för manöverbataljonen inom NBG11 var uppdelad i tre skeden, skede ett som avsåg kompaniträning, skede två som avsåg bataljonsträning samt skede tre där stridsgruppen samtränades. Utbildningen pågick från vecka 31 till vecka 52, det vill säga under år 2010.298 296Verksamhetsuppdrag , Mål, riktlinjer och prioriteringar avseende förbandsproduktion (uppslag 2.1 position 1, HKV 23 250:67331, , s. 6. Deltaga och stödja pågående internationella insatser, 2. Upprätthålla beredskap enligt Försvarsmaktens beredskapsorder och 3. Fullfölja avtalade exportåtaganden. 297Verksamhetsuppdrag , Samordning avseende Nordic Battlegroup (uppslag 2.1 position 2) HKV 23 250:67331, , s.2-3. 298Operationsplan Lightning, Final Draft, HKV 19 100:52691, , s. 8. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Under termin tre skulle Försvarsmakten genomföra tre större övningar som syftade till samövning av NBG11. Styrkehögkvarteret (FHQ) genomförde även en stabsövning . Tabell 3 Övningsserien (T3) samträning av bataljon, NMCC/MOVCON mfl (hela stridsgruppen) Målet för övningen Bold Lightning var att öva de enheter som hade ansvaret att transportera NBG11 till insatsområdet. Initial Effort omfattade övning och evaluering av manöverbataljonen, medan Joint Action utgjorde slutövning för hela NBG11. Utöver detta genomfördes även ett antal övningar för mindre förbandsenheter. Jämfört med övningarna inför NBG08 hade manöverbataljonen möjlighet till samövning vid fler tillfällen. övningsdygn var också fler för NBG11 jämfört med vad som gällde för NBG08. I stort sett samtliga förband genomförde den planerade utbildningen och de planerade övningarna. Målsättningarna nåddes inte på alla områden. Efter att slutövningen Joint Action 10 genomförts kvarstod utbildningsbehov inom ett antal områden, bland annat försvar av flygplats och hamn samt att öppna upp vägförbindelse.299 Samordningen mellan arméns ordinarie övningar och övningsverksamheten inom NBG uppfattades, enligt Försvarsmaktens egen erfarenhetsuppföljning, som något positivt. Denna samordning har också lyfts fram som ett exempel på hur verksamheten kan rationaliseras genom att den ordinarie verksamheten samordnas med produktion av särskilda projekt.300 Även möjligheten att tidigt öva med de förband som senare skulle ingå i NBG upplevdes som positivt. Vidare framhölls även att den röda tråden som fanns i serien av övningar varit bra.301 Inom ramen för NBG11 tog Försvarsmakten fram ett särskilt övningsscenario, , med beskrivningar av den tänkta miljön där stridsgruppen , intern arbetshandling, , s.4. 300Rapport avseende erfarenheter från NBG11, HKV 03 610:52750, , s.18. , intern arbetshandling, , s.4. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA skulle kunna sättas in. Detta bidrog till bättre förutsättningar för övningsverksamheten.302 Något sådant scenario fanns inte för NBG08. Enligt verksamhetsuppdraget skulle manöverbataljonen utbildas till nivån PersQ 5 (full förmåga). nåddes nivån PersQ 3 (förmåga). Efter kompletterande utbildning nådde förbandet upp till PersQ 4 (god förmåga). Manöverbataljonen pekar i sin erfarenhetsrapport på att en termin är för att kunna uppnå PersQ 5, särskilt då viss central materiel ersätts med substitut.303 5.1.2Problem i materielförsörjningen stör utbildning och övning Redan tidigare, inför utbildningsstarten , hade merparten av förbanden i de svenska delarna av NBG11 rapporterat om besvärande brister vad gäller materielleveranser. Detta innebar enligt flera förband att befattningsutbildningar inte kunde genomföras i den utsträckning som planerats.304 De materielslag som var särskilt kritiska var ledningsmateriel, vissa fordon samt fordonsrelaterade installationer. Även mörkermateriel rapporterades vara en bristvara. Problemen med materielleveranser under termin ett och två, det vill säga och , medförde att fick läggas på befattningsutbildning och utbildning på lägre nivå . Vid slutet av kvartal tre 2010, det vill säga , rapporterade i princip samtliga förband brister avseende viss ledningssystemmateriel i mindre eller större omfattning. Några förband anmälde brister vad gäller mörkermateriel samt viss annan utrustning. Några av förbanden menade att kompletterande utbildning och övning skulle behövas, främst gällande handhavande av ledningssystem.305 Några förband rapporterade om problem och risker kopplade till återtagning och omfördelning av materiel mellan terminer, det vill säga när materiel ska återlämnas för reparation och underhåll för att sedan delas ut igen.306 På central nivå bedömdes utifrån förbandens rapportering för kvartal tre att kraven enligt förbandsmålsättningarna i huvudsak var uppfyllda, och 302NBG11 (F)HQ Final Lessons Identifed/Lessons Learned Report, Ledningsregementet, Försvarsmakten, LedR 03 600:800040, , , s.4 , intern arbetshandling, , s.17. 304Årsredovisning för I19 m.fl. (2009), hämtad från Försvarsmaktens verksamhetsledningssystem , , s. 32. 305Sammanställning av förbandens särskilda redovisning NBG11 i Kvartalsrapport 3, Försvarsmakten Högkvarteret, PM, , s. 2. 306Kvartalsrapport 1 för I19 m.fl. (2010), hämtad från Försvarsmaktens verksamhetsledningssystem , . DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 att de operativa begränsningarna var små.307 Dock instämde man i behovet av kompletterande utbildning på vissa områden. Avsikten var att efter evalueringen av förbandet analysera eventuella brister ytterligare och besluta om åtgärder. Vad gäller materielbrister menade man från central nivå att det inte förelåg några reella brister avseende effektbestämmande materiel, däremot förelåg brister i leveranserna av materiel till avsedd brukare. Vidare konstaterades att det förelåg ett materiellt kravunderskridande vad gäller att hela manöverbataljonen skulle vara splitterskyddad. Detta på grund av att ett av manöverkompanierna fick hälften av sina fordon utbytta till substitutfordon utan splitterskydd.308 En av orsakerna till den besvärliga situationen vad gäller leveranser inom vissa materielområden var att materielen avsedd för NBG11 dels bestod av förrådsställd materiel, dels av materiel som var i bruk. Till detta kom också det ledningsstödsystem som överlämnades från FMV till Försvarsmakten . Dessa delar skulle sedan sättas ihop till fungerande system. Bland annat skulle ledningssystemet grundinstalleras i fordon. Problemet var att fordonen användes vid utbildning. För att minimera störningar på förbandverksamheten var ambitionen att göra ihopsättning och installationer mellan vår- och , det vill säga . Dock fick detta även göras i viss utsträckning i anslutning till start och slut av terminer, vilket störde utbildning och övning.309 Till exempel skedde installation av ledningssystemmateriel i fordon i vissa fall i direkt anslutning till övning. I några fall levererades materiel för krypterad kommunikation samt radioapparater till förbanden under övningsserien.310 Sena leveranser av sambands- och ledningsmateriel medförde bland annat att manöverbataljonen inte kunde öva med rätt ledningsmetoder fullt ut.311 Det var dock möjligt för manöverbataljonen att öva som om de hade tillgång till rätt system, vilket kunde ge dem erfarenheter av hur ledningssystemet kunde utnyttjas på olika avstånd.312 Förändringar i fordonsparken på grund av att fordon av typen pansarterrängbil 6 fick omprioriteras till (på grund av försämrat säkerhetsläge) bidrog också till att försvåra uppbyggnaden av NBG11. Inom Försvarsmakten prioriteras regelmässigt pågående insatser högre än insatser som förbereds. Omprioriteringarna av fordon skedde i flera omgångar. 307Sammanställning av förbandens särskilda redovisning NBG11 i Kvartalsrapport 3, Försvarsmakten Högkvarteret, PM, , s.3. 309Intervju med företrädare för (). , intern arbetshandling, . 311Ibid, s. 3. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 5.2Genomförande och resultatet av evaluering De förband som utgjorde NBG11 evaluerades under övningsserien . Evalueringen för majoriteten av förbanden gjordes dels genom Nato-metoden OCC E&F313 nivå 1, som främst fokuserar på interoperaabilitet, dels genom metoderna OCC E&F nivå 2 samt MARTA314. OCC E&F nivå 2 mäter förmåga att verka tillsammans med andra i en internationell insats. MARTA-metoden innebär att även förmåga analyseras. Inom ramen för denna metod tar man hänsyn till yttre miljöfaktorer samt svårighetsgrad vad gäller motståndet. Evaluering genomförs, som nämnts i tidigare kapitel, som underlag till den certifiering som ska ske av styrkan i förhållande till de krav som ställs i EU:s stridsgruppskoncept. Därutöver är syftet med en evaluering att den ska leda till en djupare kunskap om styrkor och svagheter hos styrkan. Detta ska i sin tur leda till säkrare insatser och öka säkerheten för soldaterna i NBG. Den slutliga evalueringsrapporten är ett omfattande dokument på flera hundra sidor som belyser starka och svaga sidor hos de förband som ingick i NBG11. Resultaten återges på detaljerad nivå med korresponderande kriterier. Detta innebar att det vid brister fanns en direkt återkoppling på vilka åtgärder som man behövde vidta. Rapporten omfattar samtliga evalueringstillfällen. Förbandets beredskapsstatus (Combat Readiness) bedömdes inte i denna evaluering. Varje förbandsenhet evaluerades för sig och någon evaluering av stridsgruppen som helhet gjordes inte.315 På en övergripande nivå framhålls i evalueringen att förbanden har en god förmåga i sin huvudtjänst. Några områden lyftes fram som mer generella bristområden. Det handlade om brister inom ledningssystemområdet, kapaciteten inom sjukvårdskedjan samt uppträdande i CBRN-miljö316. Man påpekade att manöverbataljonen behövde träna mer på rörlighet och offensiva operationer. Orsakerna till rapporterade bristområden kan i flera fall härledas till leveransförseningar av materiel, vilket påverkade utbildning och övning negativt.317 313Operational Capabilities Concept Evaluation & Feedback . 314Några av de s.k. enabler-delarna bl.a. EAW har evaluerats avseende interoperabilitet, dvs. OCC E&F 1. 315Final Evaluation Report of the Nordic Battlegroup 2011, HKV H/S 19 880:82556, . 316CBRN-miljö avser miljö där hot finns från kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära stridsmedel. 317Final Evaluation Report of the Nordic Battlegroup 2011, HKV H/S 19 880:82556, . DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 5.2.1Begränsat med tid för att hantera brister Evaluering är en viktig del i förbandsutveckling. Genom att identifiera brister och behov av kompletteringar skapas i slutändan säkrare insatser. Normalt sett genomförs evaluering i cykler som i gynnsamma fall varar 18 månader, ibland upp . Det finns då gott om tid för kompletteringsutbildning och för att rätta till iakttagna brister. Vad gäller produktionen av NBG11 var denna tidsrymd, som tidigare nämnts, betydligt mindre med tanke på att utbildning och övning genomfördes . Mellan slutövning för NBG11 och publicering av evalueringsrapporten var det endast . För att hantera detta problem hade Försvarsmakten målsättningen att upptäcka större brister.318 För att undvika otydliga ansvarsförhållanden hade Försvarsmakten också upprättat en rutin för att hantera iakttagna brister vid evalueringen.319 Resultaten hanterades delvis genom att så kallade Initial Field Reports lämnades direkt till förbanden vid evalueringstillfället. Dessa rapporter inkluderade också ett första utkast på rekommendationer. Under arbetet med att färdigställa den slutliga evalueringsrapporten för NBG11 var representanter från produktionsledningen närvarande för att börja åtgärda bristerna redan under slutskrivningsarbetet. Evalueringsrapporten föredrogs för produktionsledningen och för insatsledningen. fattades beslut om hur vissa av bristerna skulle hanteras. Det var sedan produktionsledningen som såg till att besluten genomfördes och att bristerna omhändertogs. Den begränsade tid som fanns till förfogande innebar att viss kompletteringsutbildning behövde förskjutas till beredskapsperioden. Till exempel gjorde Försvarsmakten en övergripande analys av de brister som evalueringen identifierat inom ledningsområdet.320 Av analysen framgick att problemen med sena leveranser av ledningsmateriel inneburit att samtlig personal inte fullt ut kunnat utbildas och övas för att uppnå godkänd Bedömningen var att de största bristerna gällde sambands- och signalskyddsmateriel. gjordes bedömningen att ledningsstödsystem samt kommunikation fungerade som planerat.