prop · H0031d30 · 2012-09-20 00:00:00 — Inom ramen för målet för investeringar i tillväxt och sysselsättning, ska för program medfinansierade av Europeiska regionala utvecklingsfonden insatser som skapar goda förutsättningar för och främjar forskning och innovation, grön ekonomi samt entreprenörskap vara i fokus. Program som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden ska baseras på regionala och nationella strategier och ligga i linje med 2020-strategin samt partnerskapsöverenskommelsen. Samordningen mellan strukturfondsprogrammen, dvs. Europeiska regionala utvecklingsfondens program och Europeiska socialfondens program, ska enligt förslaget stärkas för att bidra till ett ökat mervärde av insatserna. Målet för territoriellt samarbete Programmen inom ramen för målet om Europeiskt territoriellt samarbete och makroregionala strategier är också viktiga verktyg för att främja och svenska regioners hållbara tillväxt och bidra till att nå målen för sammanhållningspolitiken och strategin. Genom för kan EU:s politik och program användas på ett mer målmedvetet och fokuserat sätt för att möta gemensamma utmaningar för regionen. För att programmen på ett effektivt sätt ska bidra till målen för 2020-strategin och för är det nödvändigt att fokusera insatserna. Det är regeringens bedömning att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt gränsöverskridande utmaningar inom följande områden; stärka innovativa miljöer och gränsöverskridande kluster; utveckling av gemensamma samhällsfunktioner för befolkningen och näringslivet i syfte att skapa förutsättningar för gränsöverskridande regionförstoring; innovativa lösningar på den demografiska utmaningen; främjande av naturresurser och hantering av naturrisker samt satsningar på energieffektivisering, förnybar energi och miljövänliga transporter. Det är regeringens bedömning att en viktig förutsättning för de territoriella samarbetsprogrammens möjligheter att bidra till hållbar tillväxt är att de är samordnade med övrigt regionalt, nationellt och europeiskt tillväxtarbete. Regeringen stödjer en kontinuitet vad gäller genomförandet av det Europeiska territoriella samarbetet 20142020 bör bygga vidare på befintligt samarbete. Översyn av geografi bör göras för de gränsregionala program som överlappar varandra och där samarbetet är inriktat gentemot samma länder och regioner. Den slutliga geografin för programmen är en fråga för förhandling mellan Europeiska kommissionen och medlemsstaterna. De gränsregionala samarbetsprogrammen ska tas fram av gränsöverskridande partnerskap i respektive programområde i enlighet med anvisningar som utarbetas gemensamt av de ingående länderna. Uppdraget att ta fram programinnehållet ges till de aktörer som har det regionala tillväxtansvaret i berörda regioner samt ska förankras på nationell och regional nivå. För de transnationella programmen har fått ett särskilt regeringsuppdrag som syftar till att säkerställa lokal, regional samt nationell förankring. Strategier för länens utveckling Det organ som har ansvaret för det regionala tillväxtarbetet i länet ska utarbeta och samordna genomförandet av en samlad strategi för länets hållbara tillväxt och utveckling. Strategins syfte är att binda samman olika planeringsprocesser med betydelse för en hållbar tillväxt och utveckling. Arbetet utformas och bedrivs i sektorsövergripande samarbete mellan aktörer på lokal och nationell nivå. Strategier för länens utveckling ska enligt regeringen vara en av utgångspunkterna för utarbetandet av strukturfondsprogram inför nästa programperiod 20142020. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 De kommunala översiktsplanernas strategiska inriktning och den regionala strävan att samordna regionalt tillväxtarbete med dessa stärker förutsättningarna för ett hållbart tillväxtarbete. Det fysiska perspektivet i strategierna för länens utveckling skulle dock kunna utvecklas för att underlätta samverkan med den lokala nivån. Regeringen anser att samspelet mellan fysisk planering och regionalt tillväxtarbete skulle kunna utvecklas. För att tydliggöra det regionala perspektivet vid planering av bostadsförsörjningen har regeringen gett i uppdrag att göra en översyn av lagen i syfte att förtydliga det kommunala ansvaret för bostadsförsörjningen (dnr S2012/2989). Bakgrunden till uppdraget var att det är långt i från alla kommuner som tar fram riktlinjer för bostadsförsörjningen och dessutom varierar kvalitén i dessa underlag. Därutöver behöver den regionala aspekten förtydligas i lagen. har inkommit med förslag med anledning av uppdraget som bereds i . (Arbetet beskrivs närmare under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, avsnitt 4.5.2 Resultat Bostadsmarknad och avsnitt 4.6 Politikens inriktning.) 2.6.5Ansvar och arbetssätt inom politiken Regionernas ansvar och inflytande över vissa statliga tillväxtresurser har stärkts som ett led i att effektivisera genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken. En samordnad och effektiv förvaltningsstruktur samt dialoger för förbättrad samverkan är ett led i ett effektivare genomförande av politiken. Dessutom prövas nya metoder för dialog i form av sociala medier för att öka insynen, delaktigheten och möjligheterna till erfarenhetsutbyte. Regionalt inflytande över statliga tillväxtresurser Regeringens inriktning är ett stärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar över vissa statliga tillväxtresurser. Medborgare och företag kan därmed få bättre förutsättningar att påverka utvecklingen i sin egen region. Ett ökat regionalt inflytande innebär ett större ansvar för det regionala tillväxtarbetet. Detta i sin tur ger bättre för- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 utsättningar för sektorssamordning och ett effektivare genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen anser därför att ett regionalt starkt ledarskap, som kan prioritera och besluta om strategiska vägval, är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt regionalt tillväxtarbete. Samordnad och effektiv förvaltningsstruktur Det är viktigt med en effektiv, tillgänglig och samordnad statlig förvaltning. Specialiseringen och sektoriseringen inom förvaltningen får inte leda till fragmentering och bristande helhetssyn. Det finns enligt regeringen behov av stärkt samordning såväl mellan regional och nationell nivå som mellan olika sektorsområden på nationell och regional nivå. Ett väl fungerande samarbete över sektorsgränser gör att regionala, nationella och europeiska insatser får ett ökat mervärde. Samverkan mellan olika nivåer ska därför fortsatt utvecklas som ett led i att effektivisera den statliga verksamheten. Samverkan mellan de statliga myndigheterna inom den regionala tillväxtpolitikens prioriterade områden har enligt regeringen i många fall stärkts. Men vissa statliga myndigheter behöver fortsatt stärka och tydliggöra sin roll i det regionala tillväxtarbetet. Det finns i ett antal frågor även behov av ökad samverkan mellan myndigheter liksom mellan myndigheter och den lokala och regionala nivån. Som ett led i detta arbete har vissa myndigheter fått i uppdrag att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndigheterna i deras arbete med hållbar regional tillväxt. Den inriktning som myndigheterna lagt fast genom sina interna strategier spelar en viktig roll i arbetet för hållbar lokal och regional tillväxt. Att löpande hålla dessa aktuella och uppdaterade är centralt. Inom ramen för bl.a. arbetet med den framtida sammanhållningspolitiken och i dialogerna i Attraktionskraft kommer dessa interna strategier vara centrala utgångspunkter för hur myndigheterna kan medverka. Det är viktigt att överväga om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet. Det handlar om att noga pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller andra större orter. En utgångspunkt vid ett sådant övervägande ska vara att myndigheterna ska ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Vissa statligt ägda bolag har till uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen vilket t.ex. kan innebära en serviceskyldighet som omfattar hela landet. De flesta statligt ägda företag verkar dock under marknadsmässiga villkor. Dialoger för förbättrad samverkan Regeringen anser att en kontinuerlig dialog är en viktig förutsättning för ett väl fungerande samspel mellan den lokala, regionala och nationella nivån när det gäller frågor av betydelse för den hållbara regionala tillväxten. Den ska bidra till att utveckla den strategiska inriktningen och genomförandet av insatser på olika nivåer. Dialogen kommer fortsatt föras med aktörer som medverkar i eller berörs av det regionala tillväxtarbetet på lokal, regional och nationell nivå. Inom ett antal områden finns det ett särskilt stort behov för regeringen att föra fortsatta dialoger. Inom Attraktionskraft kommer dialoger föras. Det kommer även föras dialoger inom ramen för sammanhållningspolitiken i samband med arbetet med att ta fram nya program inför den nya programperioden. Den Europeiska kommissionen föreslår att varje medlemsstat ska utarbeta ett förslag till partnerskapsöverenskommelse. Denna överenskommelse ska tas fram i samarbete med aktörer i ett brett partnerskap. Genomförandet kommer att kräva många olika former för dialog i syfte att säkerställa att berörda aktörer involveras. Politikens prioriteringar är tvärsektoriella och omfattar politikområden, där europeiska, nationella, regionala och lokala finansiella resurser samordnas. Innovation och förnyelse avser insatser som ska stärka regioners förnyelseförmåga samt stimulera till ett förbättrat klimat för entreprenörskap och företagande. Genom en effektiv samverkan mellan näringsliv, forskning och utveckling, offentlig sektor och civilsamhället utvecklas innovationsförmågan i näringslivet och inom den offentliga sektorn. Ändamålsenliga strukturer som stimulerar samarbete, samverkan och kunskapsöverföring mellan dessa aktörer ska utvecklas. Det är även viktigt att stimulera utvecklingen av innovativa miljöer över bl.a. sektors-, läns- och landsgränser. Såväl kvinnor som män utvecklar innovationer både i privat och offentlig verksamhet. Innovationer behöver inte vara baserade på forskning utan kan vara nya produkter eller tekniska lösningar. En stor andel av innovationerna sker löpande i små och medelstora företag i form av nya eller förbättrade tjänster, varor och organisationssätt. Det kan också vara t.ex. nya kombinationer av varor, tjänster och system för den globala telekommarknaden eller smarta transportlösningar. Det kan även vara nya sätt att planera och utveckla städer, landsbygd och boendemiljöer. Detta ställer krav på de offentliga aktörerna att snabbt kunna anpassa sina system utifrån en förändrad omvärld med en mer inkluderande och bredare bild av vad som är en innovation. Stärka de innovativa regionala miljöerna Att stärka de innovativa regionala miljöerna är enligt regeringen betydelsefullt för att innovationer, innovationssystem och kluster ska komma till stånd och utvecklas. Genom att stärka dessa regionala miljöer stärks även de nationella innovationssystemen. De regionala innovativa miljöerna kan i högre utsträckning, bl.a. genom profilering, bidra till en hållbar nationell tillväxt om aktörer på olika nivåer i ökad utsträckning samspelar med varandra. Det finns därför ett behov av ett regionalt tillväxtperspektiv inom forsknings- och innovationspolitiken. Samarbetet mellan statliga myndigheter som arbetar med dessa frågor behöver vidareutvecklas. Regeringen bedriver i detta sammanhang ett arbete som syftar till att utveckla dialogen och samverkan mellan nationell och regional nivå och mellan berörda sektorsområden kring forsknings- och innovationsfrågor med betydelse för den hållbara regionala tillväxten. Tillsammans med företagen utgör lärosäten, i samverkan med regionala aktörer, centrala delar i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 varje regions innovationskraft och näringslivets konkurrenskraft. Universitet och högskolor kan genom att tillföra både forsknings- och kompetensresurser fungera som kraftcentra för förnyelse och dynamik för att därigenom främja den hållbara regionala tillväxten. Ett stärkt samarbete mellan lärosäten, företag och det omgivande samhället i övrigt ska främjas. Regeringen anser att det är av central betydelse att universitet och högskolors samverkan med det omkringliggande samhället och näringslivet utvecklas och förstärks för att bidra till näringslivets konkurrenskraft och hållbar regional tillväxt. Universiteten och högskolorna bör ges ökade möjligheter att utveckla profilområden och utveckla spetskompetens inom områden som är betydelsefulla för näringslivet i både ett regionalt och nationellt perspektiv. Varor och tjänster som utformas på ett hållbart sätt ur ett miljömässigt, socialt och etiskt perspektiv har goda förutsättningar att nå framgång internationellt. Detta ger goda förutsättningar för ett ökat entreprenörskap och företagande. Utvecklingen av miljö- och energiteknik-områ- det, inom vilken har hög kompetens, är ett sätt att stärka länkarna mellan mer tätbefolkade områden och landsbygder. Både på nationell och regional nivå utgör omställningsarbetet till ett mer hållbart energisystem och en hållbar näringslivsutveckling en ny grund för teknik-, produkt- och tjänsteutveckling, och ger i förlängningen möjlighet till ökat nyföretagande, exportmöjligheter och sysselsättning. I sammanhanget är det betydelsefullt att främja utvecklingen av en stark hemmamarknad för företagen eftersom denna ofta är en förutsättning för export. För att ta tillvara tillväxtpotentialen inom klimatmiljö- och energiarbetet ska det regionala tillväxtarbetet främja dels utvecklingen av miljövänlig och resurs- och energieffektiv teknik och förnybar energi, dels framväxten av innovativa miljöer med särskilt fokus på små och medelstora företag. Det regionala tillväxtarbetet ska även stimulera till miljödriven näringslivsutveckling och till att företag använder miljöhänsyn som medel för att stärka sin konkurrenskraft. Såväl utbudsorienterade insatser, t.ex. FoU, kapitalförsörjning, demoanläggningar och referensobjekt, såväl som åtgärder riktade mot efterfrågesidan är i sammanhanget betydelsefulla. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Politisk förankring i kommuner och landsting av bl.a. regionala och lokala strategier och mål inom klimat-, miljö- och energiområdena bör eftersträvas. Regeringen anser att en fortsatt och utvecklad samordning av insatser mellan aktörer på , regional och nationell nivå för att främja en grön ekonomi är viktigt. Detta är inte minst betydelsefullt för att kunna utveckla olika typer av systemlösningar där företag, regioner, kommuner och andra aktörer är med utifrån sina kompetenser. Att kunna sälja systemlösningar är t.ex. betydelsefullt för att företagen ska kunna vara intressanta vid offentliga upphandlingar i och internationellt. Förutsättningar och utvecklingsmöjligheter för företagande skiljer sig åt mellan olika regioner. Entreprenörskap bidrar till ökad dynamik och stärkt konkurrenskraft. Entreprenörskap och attityder till entreprenörskap ska därför stimuleras på olika nivåer, i olika typer av regioner och inom olika sektorer. Entreprenörskap handlar inte bara om att starta och utveckla företag, utan också om att tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. Genom att stimulera och uppmuntra ungdomars egna initiativ och idéer, skapas en god grund för nytänkande och entreprenörskap. För att främja tillgången på kapital till etablering och hållbar tillväxt i nya och växande företag ska det statliga riskkapitalområdet utvecklas i syfte att öka nyttan för företagare. Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start och tillväxt i företag i hela landet. I företagens tidigaste tillväxtfaser är den regionala tillgången till kapital av särskild betydelse. Viktiga framgångsfaktorer för en god kapitalförsörjning är att etablera nära samarbete med lokala och regionala nätverk och aktörer för att identifiera nya möjligheter och entreprenörer. Marknadskompletterande insatser i tidiga tillväxtfaser är därför enligt regeringen fortsatt ett prioriterat område. Inriktningen på utvecklingsarbetet avseende statens insatser på kapitalförsörjningsområdet beskrivs närmare under utgiftsområde 24 Näringsliv, avsnitt 3.5 Näringslivsutveckling. Som ett led i att skapa en tydligare aktörsstruktur för marknadskompletterande finansiering i tidiga skeden verkställer regeringen sam- manslagningen av och så att det gemensamma bolaget kan vara etablerat . Sammanslagningen leder till en effektivare och mer tillgänglig organisation som tillhandahåller rådgivning såväl som finansiering i tidiga skeden för innovation och tillväxt i hela landet. De regionala företagsstöden är viktiga instrument för att bidra till att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt i geografiskt avgränsade områden. pågår diskussioner inom EU om hur riktlinjerna för regionala företagsstöd ska vidareutvecklas och effektiviseras. Kommissionen förväntas fatta beslut och de nya riktlinjerna ska börja gälla . välkomnar principen om koncentration av stöd till de områden som har sämst förutsättningar och störst behov av stöd. ståndpunkt är att de regionala företagsstöden är ett viktigt nationellt verktyg för att hantera skillnader i regionernas förutsättningar för näringslivsutveckling. Dessa stöd fyller en viktig funktion i områden där marknaden inte fungerar tillfredsställande. Regeringen avser fortsatt att arbeta med att utveckla de regionala företagsstöden, bl.a. utifrån ett hållbarhetsperspektiv. Regeringen avser att fortsätta arbetet för ett hållbart transportstöd genom främjandeåtgärder riktade till berörda tillverkande företag och transportörer. Generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet, t.ex. genom förenklingar för företagen, är viktiga. Även den regionala och lokala nivån är betydelsefull i förenklingsarbetet. Länsstyrelser och kommuners arbete med dessa frågor, ofta i nära kontakt med näringslivet, är av central betydelse. Regeringen bedriver därför ett arbete med förenkling för företagen på lokal och regional nivå. Arbetet beskrivs närmare under utgiftsområde 24 Näringsliv, avsnitt 3.7 Politikens inriktning. Regeringen bedömer att det är av stor vikt att små och medelstora företag drar nytta av den ökade internationaliseringen. På lokal och regional nivå bör därför bl.a. små och medelstora företags internationalisering stimuleras för att därigenom stärka företagens möjligheter till förnyelse och hållbar tillväxt. I detta sammanhang är de regionala exportrådgivarna av avgörande betydelse. Regeringen bedömer vidare att det är av stor vikt att ytterligare stärka den lokala och regionala nivåns arbete med internationaliseringsfrågor t.ex. erfarenhetsutbyten mellan aktörer utvecklade projektsamarbeten. Inte minst behöver aktörer inom olika innovationssystem och kluster hitta samarbeten och kompetens på en global marknad, där den efterfrågade specialistkunskapen finns. Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud I den globala ekonomin är tillgång till kunskap och kompetens av yttersta vikt för nationers och regioners utvecklingskraft och företags konkurrenskraft. Individers rörlighet mellan sektorer, arbetsmarknadsregioner och länder har också blivit en stark konkurrensfaktor. En central prioritering är därför att säkra en god kompetensförsörjning på såväl nationell som regional och lokal nivå. Den outnyttjade kompetens som finns i arbetskraften måste tas till vara för att minska risken med en situation av utanförskap i kombination med brist på arbetskraft. Sammantaget är det av största vikt att både öka arbetskraftsdeltagandet samt att utveckla och tillvarata kompetensen hos arbetskraften. Regeringens ambition är därför att stärka samverkan mellan den regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Aktörer på lokal och regional nivå måste, för att tillgodose kompetensbehovet i näringsliv och offentlig sektor, verka för att skapa attraktiva livsmiljöer i hela landet som attraherar människor med olika kompetenser och bakgrund. Aktörerna måste vidare verka för en bättre regional matchning av utbud och efterfrågan på arbetskraft. Arbetet för kompetensförsörjning och ett ökat arbetskraftsutbud kräver nära samverkan mellan myndigheter på lokal, regional och nationell nivå samt med arbetsmarknadens parter. Även samverkan mellan näringsliv och utbildningssyste- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 men behöver främjas för att tillgodose näringslivets kompetensbehov. Regeringen avser att se över behovet av samverkan mellan berörda myndigheter avseende kompetensförsörjningsfrågor. I samtliga län har på regeringens uppdrag upprättats regionala kompetensplattformar för samverkan inom kompetensförsörjning och utbildningsplanering . Regeringen bedömer att det krävs ett långsiktigt arbete, bl.a. för att uppnå en funktionell organisation och bra samarbete inom ramen för dessa. Arbetet har kommit olika långt i länen, och har helt i enlighet med uppdraget olika inriktning på sina plattformar beroende på de skiftande regionala prioriteringarna. Regeringen kommer från nationellt håll att, inom den regionala tillväxtpolitikens befintliga budgetramar, förstärka och vidareutveckla de regionala kompetensplattformarna som viktiga verktyg för arbetet med kompetensförsörjningen i hela landet. Väl utbyggda, regionalt anpassade och samordnade kommunikationer, såväl it-infrastruktur som tillgång till infrastruktur i vid bemärkelse, liksom ett bra utbud av exempelvis service ökar kvinnors och mäns möjligheter att bo, arbeta och driva företag i alla delar av landet. Förbättrad tillgänglighet och hållbar regionförstoring I europeisk jämförelse är de svenska lokala arbetsmarknadsregionerna i flera fall geografiskt stora, men befolkningsmässigt små. Genom insatser främst inom transport- och it-politiken skapas större funktionella regioner och stärkt regionintegrering. Detta förbättrar förutsättningarna för en mer differentierad arbetsmarknad och en förbättrad matchning mellan tillgång och efterfrågan på rätt utbildad arbetskraft. Transportpolitiken ska bidra till transportförsörjning i hela landet och har därför ett funktionsmål om tillgänglighet. Målet är centralt för hållbar tillväxt i eftersom politiken bidrar till förbättrad tillgänglighet och därigenom bl.a. till hållbar regionförstoring och regionintegrering. En god tillgänglighet främjas också av ett transporteffektivt samhälle och då behövs även 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 en god samordning med planering av bostäder, service m.m. Regeringen avser därför att fortsätta utveckla en mer samordnad transportpolitik som är väl integrerad i berörda politikområden, inte minst den regionala tillväxtpolitiken. För att skapa bättre förutsättningar för beslutsprocesser som integrerar utvecklingen av transportsystemet med olika sektorsområden krävs en ökad samordning på både regional, nationell och internationell nivå, liksom mellan dessa nivåer. Regeringen arbetar med en infrastrukturproposition som ska lämnas till . I regeringens proposition Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118) lyfter regeringen fram att de aktörer som har det regionala tillväxtansvaret i respektive län har en särskild roll i planeringsprocessen för infrastruktur, inte minst kopplat till den ekonomiska och strategiska planeringen. De arbetar med att samordna insatser från olika sektorer och aktörer på olika nivåer för att skapa hållbar tillväxt och utveckling, och tar fram samlade strategier för detta. Därigenom har de en god insyn i behoven hos användarna av transportsystemet och används som en resurs såväl i arbetet med inriktnings- och åtgärdsplanering som i arbetet med nationell plan och regionala planer.