prop · GZ03102 · 2012-04-16 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2011/12:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Redovisningen av den kommunala ekonomin innefattar i huvudsak resultatutvecklingen för kommuner och landsting, sysselsättningsutvecklingen samt utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn. Redovisningen av utvecklingen i den kommunala verksamheten omfattar i första hand de obligatoriska verksamheterna inom skola, vård och omsorg. Redovisningen syftar till att beskriva hur dessa verksamheter utvecklats i förhållande till de nationella mål som och regeringen har formulerat. Redovisningen avser i huvudsak förhållandena t.o.m. , dock omfattar vissa delar endast uppgifter . Orsaken är att det ännu inte finns fullständiga uppgifter publicerade om kommunernas och landstingens ekonomi avseende 2011. Det kommunala självstyret............................................... Kommunernas och landstingens uppgifter....................... Mål för den kommunala ekonomin .................................. God ekonomisk hushållning............................ Kommunernas och landstingens resultat.......................... Finansiellt sparande och resultat ..................... Den sammanställda redovisningen.................. Kommunernas och landstingens intäkter ......................... Den kommunala fastighetsavgiften................. Statsbidrag till kommuner och landsting......... Kostnadsutjämning för verksamhet för Kommunernas och landstingens kostnader ...................... Köp av verksamhet från andra utförare........... Hälso- och sjukvård ........................................................................ 3.1Övergripande mål för hälso- och sjukvården samt Mål för arbetet inom hälso - och sjukvården samt tandvården ............................ Måluppfyllelse av vissa riktade statsbidrag...................... Psykiatri och psykisk hälsa ............................. Tillgänglighet och valfrihet inom vården ........ Delaktighet och självbestämmande i Hälso - och sjukvårdens kostnader Nationella mål och bestämmelser.................................... Fokus på kunskapsutveckling och kvalitet Måluppfyllelse av vissa riktade statsbidrag..................... Ett kontrakt för livet ....................................... Stimulansbidrag och åtgärder inom Vård och omsorg om äldre .............................................. Insatser för personer med funktionsnedsättningar........... Individ- och familjeomsorg ........................................... Prestationer och kostnader............................ 4.7Vuxna personer med missbruks- eller Prestationer och kostnader ............................ Barn och ungdom .......................................................... Prestationer och kostander ............................ 5 Skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet......................... Verksamheter och mål................................................... Måluppfyllelse av vissa riktade statsbidrag................... Läsa - skriva - räkna - satsningen ....................... Uppföljning av verksamheten ....................... Annan pedagogisk verksamhet ...................................... Prestationer och kostnader ............................ Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)............ Svenskundervisning för invandrare................................ Antal invånare samt andel i åldrarna 2064 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... Engångseffekt slog på resultatet 2011 Jämfört med det mycket höga resultatet som kommunsektorn som helhet 2010 sjönk resultatet från 8,3 miljarder medan landstingen redovisade ett negativt resultat, - . Resultatet påverkades negativt främst av en engångseffekt till följd av sänkt kalkylränta för beräkningen av pensionsskulden, med totalt , varav för landstingen. Andelen kommuner som redovisade positiva resultat 2011 utgjorde , vilket var en minskning jämfört med och ett något sämre utfall än genomsnittet för den senaste femårsperioden. Det var tre landsting som redovisade positiva resultat 2011. Även för landstingen var det en försämring jämfört med och genomsnittet den senaste femårsperioden. Vid jämförelse mellan kommungrupperna avseende det relativt vanligt förekommande finansiella målet för god ekonomisk hushållning, att årets resultat ska uppgå till av skatteintäkter och generella statsbidrag, är det främst kommungruppen förortskommuner till storstäder som i genomsnitt redovisat den högsta andelen. För kommungruppen glesbygdskommuner föreligger det motsatta förhållandet. Det är fyra landsting som i genomsnitt redovisat en andel som motsvarar det generella finansiella målet om god ekonomisk hushållning. Vårdgarantin och kömiljarden fortsatte att sätta fokus på tillgängligheten har ett antal åtgärder genomförts för att förbättra tillgängligheten till svensk hälso- och sjukvård, t.ex. den nationella vårdgarantin och den s.k. kömiljarden. har avsatts för att korta väntetiderna till hälso- och sjukvården. Kömiljarden är en stimulansåtgärd för att landstingen ska uppnå en ytterligare förbättrad tillgänglighet. Kömiljarden har reglerats i årliga överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting. Resultaten visar att väntetiderna till vården har minskats. Fokus på ökad patientsäkerhet i hälso- och sjukvården För att öka patientsäkerheten, bl.a. genom en mer rationell antibiotikaanvändning, tecknade regeringen inom ramen för patientsäkerhetssatsningen en överenskommelse med Kommuner och Landsting om en prestationsbaserad ersättningsmodell. Överenskommelsen syftade bl.a. till att öka följsamheten till Skr. 2011/12:102 behandlingsrekommendationer för vanliga infektioner i öppenvården. I överenskommelsen har ett nationellt mål satts om högst 250 antibiotikarecept per 1000 invånare och år. Målet är avsett att nås 2014. En första utvärdering av patientsäkerhetssatsningen visade att fem landsting hade minskat sin förskrivning och tre landsting hade uppnått det uppsatta målet. De tre landstingen var de i , och . Föräldrar nöjda med barnsjukvården genomfördes en nationell patientenkät inom barnsjukvården. Resultatet från undersökningen visade att föräldrarna tyckte att barnen blev bemötta med respekt och på ett hänsynsfullt sätt. Föräldrarna upplevde att barnen i hög utsträckning fick tillräckligt med tid med läkaren och att det fanns en plan för fortsatt vård. Föräldrar till barn inom barnsjukvården var mest nöjda med öppenvården och slutenvården men något mindre nöjda med akutsjukvården, framför allt när det gäller tillgängligheten. Antal personer som har beviljats hemtjänst ökade var 211 000 personer beviljade hemtjänst jämfört med 205 800 personer 2009. Särskilt boende omfattade 93 900 personer 2010. Korttidsvård hade beviljats 8 100 personer. I jämförelse med 2009 hade antalet personer som fick hemtjänstinsatser ökat till skillnad från antalet personer i särskilt- och korttidsboende som i stället minskat. Insatserna utfördes till allra största delen i regi. Skillnad i kostnader mellan kommungrupper för individ- och familjeomsorgen De totala kostnaderna för familjeomsorg fördelat per invånare varierade mellan olika kommuntyper. Högst kostnad hade kommunerna i kommungruppen storstäder med ca per invånare samt i kommungruppen glesbygdskommuner där kostnaden var ca . Lägst kostnad hade kommunerna i kommungrupperna förortskommuner till större städer samt turism- och besöksnäringskommuner med ca per invånare. Antal personer med insatser enligt LSS fortsatte att öka Skr. hade ca 62 100 personer en eller flera insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, en ökning . Det fanns stora variationer mellan såväl län som kommuner, när det gäller antal personer med beslut om insats enligt LSS i relation till befolkningen som helhet. I , län och fanns de lägsta andelarna med LSS-insatser, . I och fanns högsta andelen av befolkningen med LSS-insatser, . Arbetslöshet vanligaste orsak till behov av ekonomiskt bistånd Utbetalningarna av ekonomiskt bistånd ökade . Det mest förekommande försörjningshindret var arbetslöshet och därefter sjuka som saknade ersättning från sjukförsäkringen eller hade en otillräcklig under kalenderåret) fortsatte att öka. av samtliga vuxna biståndsmottagare () bistånd av året. Antalet barn som levde i hushåll med ekonomiskt bistånd uppgick till drygt 143 000, en ökning jämfört med . Dessa barn utgjorde av alla barn i befolkningen. Spridningen mellan kommunerna är stor. Den kommun som hade högst andel barn med ekonomiskt bistånd hade en andel på . har beslutat om en ny skollag (2010:800), som började tillämpas på barn- och ungdomsutbildning och ska börja tillämpas på vuxenutbildning . Enligt den nya skollagen är förskola numera en egen skolform som, tillsammans med fritidshemmet, ingår i skolväsendet. Den genomsnittliga gruppstorleken i förskolan minskade något var 472 000 barn inskrivna i förskolan, vilket motsvarade av alla 15-åringar. Andelen inskrivna barn i förskolan har ökat . Av samtliga barn inskrivna i förskolor 2011 gick i fristående förskolor. Denna andel varierade dock i betydande grad mellan olika kommungrupper. Högst andel barn i fristående förskola () fanns i kommungruppen förortskommuner till storstäder. I kommungruppen varuproducerande kommuner gick av förskolebarnen i en fristående förskola. Den genomsnittliga gruppstorleken i förskolan minskade något jämfört med och uppgick till 16,8 barn per avdelning. Antalet barn per årsarbetare i förskolan uppgick till 5,3, vilket var en liten ökning av personaltätheten jämfört med . Skillnader mellan kommungrupperna i genomsnittligt meritvärde för Eleverna i de fristående grundskolorna hade i genomsnitt högre betyg än eleverna i de kommunala skolorna. marginellt eftersom det genomsnittliga meritvärdet ökade något mer i kommunala skolor än i fristående skolor. Fristående skolor hade också en högre andel behöriga elever till gymnasieskolans nationella program. Bland kommungrupperna var det genomsnittliga meritvärdet högst i kommungruppen förortskommuner till storstäderna och lägst i kommungruppen kommuner i tätbefolkad region. I kommunala grundskolor var det 8,4 lärare per 100 elever läsåret 2011/12. Högst lärartäthet fanns i kommungruppen glesbygdskommuner (9,3) och lägst i kommungruppen förortskommuner till storstäderna (7,7). I fristående skolor uppgick lärartätheten till 7,7 lärare per 100 elever. Antalet elever i gymnasieskolan minskade men antalet elever i fristående Av de drygt 99 500 elever som fick ett slutbetyg från gymnasieskolan uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå. Det var en liten ökning jämfört med Av landets invånare som fyllde uppnådde grundläggande behörighet, en andel som varierade mellan 23 och mellan kommunerna. varierade andelarna från i glesbygdskommuner till i förortskommuner till större städer. gick 369 000 elever i gymnasieskolan, vilket innebar en minskning med 16 600 elever eller jämfört med läsåret innan. Antalet elever i kommunala gymnasieskolor uppgick till 271 600 elever, vilket var en minskning jämfört med året innan. I finns det 290 kommuner och 20 landsting.1 har en lång tradition av kommunalt självstyre. Självstyret innebär att kommuner och landsting styrs av politiska församlingar som utses i val . Självstyret medger möjligheter för lokala anpassningar av verksamheter utifrån olika behov och förutsättningar. Självstyret ger också medborgarna större möjligheter att få insyn i och påverka politiska beslut i deras vardag. Det kommunala självstyret regleras ytterst i regeringsformen där det föreskrivs att det finns kommuner på lokal och regional nivå, att beslutanderätten utövas av valda församlingar och att de får ta ut skatt för skötseln av sina uppgifter. Vidare föreskrivs att grunderna för kommunernas organisation, verksamhetsformer och befogenheter ska bestämmas i lag, dvs. I regeringsformen anges att en proportionalitetsbedömning ska göras vid införande av ny lag som berör det kommunala självstyret, eftersom en inskränkning i det kommunala självstyret aldrig bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett den. 1.2Kommunernas och landstingens uppgifter I kommunallagen (1991:900) anges kommunernas och landstingens allmänna befogenheter, verksamhetsformer, regler för de förtroendevalda, medbestämmandeformer, regler för ekonomisk förvaltning, revision och laglighetsprövning. Kommuner och landsting ansvarar för en betydande del av den offentliga verksamheten i genom både obligatoriska och frivilliga uppgifter. De obligatoriska uppgifterna läggs fast i särskilda lagar, t.ex. skollagen (2010:800), socialtjänstlagen (2001:453), hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och . De dominerande verksamheterna i kommunerna är utbildning och omsorg. Landstingens största verksamhet är hälso- och sjukvård. Utöver de obligatoriska verksamheterna finns det även flera frivilliga verksamheter som kommuner och landsting bedriver. De obligatoriska verksamheterna samt exempel på frivilliga verksamheter framgår av tabellen nedan. De obligatoriska och frivilliga verksamheterna är mer eller mindre personalkrävande. Kommunsektorn är en stor arbetsgivare och antalet sysselsatta i kommunsektorn och sysselsatta i privata företag som utför arbete på uppdrag av kommuner och landsting utgör mer än en fjärdedel av det totala antalet sysselsatta i (se vidare avsnitt 2.4.2). 1 har både kommun- och landstingsuppgifter. Tabell 1.1 Obligatorisk verksamhet och exempel på frivillig verksamhet i kommuner och landsting Exempel på frivillig verksamhet Förskoleklass, grundskola, gymnasieskola Fritidsverksamhet (t.ex. idrotts- Socialtjänst, inklusive individ och Hälso- och sjukvård i särskilt boende Hälso- och sjukvård i hemmet2 Exempel på frivillig verksamhet Tandvård för personer t.o.m. 20 år *Anm. Kollektivtrafik kan skötas av kommunerna och/eller landstingen. Samverkan inom olika områden mellan kommuner och landsting är omfattande. fanns det 178 kommunalförbund (se tabell 12 i bilaga 4) och många gemensamma nämnder. Den senaste femårsperioden har antalet kommunalförbund ökat med . De flesta kommunalförbunden verkar inom utbildning och räddningstjänst. Kommuner och landsting har även möjlighet att bedriva viss verksamhet genom andra juridiska personer, t.ex. aktiebolag (se avsnitt 2.2.4). Verksamheten i andra juridiska personer omfattas också av reglerna för kompetens. 2 Hemsjukvården kan efter överenskommelse och skatteväxling skötas av kommunen i stället för . Antalet invånare i uppgick vid utgången av 2011 till 9 482 855, vilket var en ökning med 67 285 invånare (0,) jämfört med året innan. Befolkningen har för riket som helhet ökat med den senaste femårsperioden. Det största länet, sett till antalet invånare, var vid utgången av 2011 (2 091 473 invånare) och det minsta var (126 299 invånare). Kommungruppen storstäder hade högst antal invånare motsvarande av det totala antalet invånare 2011. Kommungruppen glesbygdskommuner hade lägst antal invånare motsvarande av det totala antalet invånare 2011. Den största kommunen hade 864 324 invånare 2011 och den minsta 2 431 (se bilaga 3). Den största befolkningsökningen hade med i genomsnitt . hade den största minskningen, i genomsnitt . Den största befolkningsökningen per kommungrupp hade kommungrupperna storstäder (i genomsnitt ) och förortskommuner till storstäder (i genomsnitt ) medan glesbygdskommuner hade den största minskningen (i genomsnitt -0,). Liksom minskade befolkningen i av landets kommuner . Kommungrupperna som hade den största befolkningsökningen hade även en större andel av befolkningen i åldrarna . Kommuner med befolkningsminskning hade relativt sett få invånare i åldrarna och relativt sett stor andel invånare som var . 2.1Mål för den kommunala ekonomin Det övergripande målet för den kommunala ekonomin anges i kommunallagen (1991:900). Kommuner och landsting ska ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer, t.ex. kommunala bolag. För verksamheten ska anges mål och riktlinjer som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. För ekonomin ska anges de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Enligt det s.k. balanskravet ska budgeten upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna såvida det inte finns synnerliga skäl. God ekonomisk hushållning innebär att varje kommun och landsting har ett ansvar för att ha en långsiktigt hållbar ekonomi. För att en god ekonomisk hushållning ska uppnås bör resultatet för varje enskild kommun och enskilt landsting ligga på en nivå som realt sett konsoliderar ekonomin. En grundläggande princip har varit att varje generation ska stå för sina egna kostnader. Enligt kommunallagen ska kommunerna och landstingen ange bl.a. de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Ett vanligt förekommande finansiellt mål är att årets resultat ska uppgå till av skatteintäkter och generella statsbidrag. har kommunsektorn redovisat en andel som i genomsnitt uppgått till . Skillnaderna har dock varit stora mellan enskilda kommuner och landsting samt mellan olika år. Under 20052011 var det 157 kommuner och 2 landsting som redovisade en andel . Kommungrupperna förortskommuner till storstäderna och större städer redovisade i genomsnitt den högsta andelen (3,). Kommungrupperna kommuner i tätbefolkad region och glesbygdskommuner redovisade däremot i genomsnitt den lägsta andelen (-1,8 respektive -1,) . Bland landstingen var det och som i genomsnitt redovisade den högsta andelen (5,) medan landsting och haft den genomsnittligt lägsta andelen (-1,3 respektive -0,). Diagram 2.1 Resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag Skr. 2011/12:102 20052011 -1,0 -2,0 Källa: , räkenskapssammandraget. Som framgår av diagram 2.1 uppgick årets resultat som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag för sektorn som helhet till 2011. Kommunernas andel uppgick i genomsnitt till och landstingens andel uppgick till -1,. Resultatets andel har, för sektorn som helhet, i genomsnitt varierat mellan . För kommunerna har andelen varierat mellan . För landstingen har det genomsnittliga resultatets andel varierat mellan -1,. Balanskravet innebär, enligt kommunallagen, att budgeten ska upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna. Om negativt resultat uppstår ska det minskade egna kapitalet som följer av detta återställas . Enligt kommunallagen finns det möjlighet, om synnerliga skäl föreligger, att inte reglera ett negativt resultat. har kommunerna och landstingen i samband med insamlingen av bokslutsstatistiken svarat på frågor som rör återställande av negativt resultat och synnerliga skäl. Det var 10 landsting och 42 kommuner inom samtliga kommungrupper som uppgav att de ett eller under 20082010 haft negativt resultat kvar att återställa. Endast 4 av kommunerna och 3 av landstingen har haft negativt resultat som ej återställts . De i kommunallagen angivna skälen till att inte återställa ett negativt resultat är om det negativa resultatet uppkommit till följd av beslut i samband med budgeten eller om det uppstått till följd av orealiserade förluster i värdepapper. Därutöver kan fullmäktige besluta att en reglering av ett negativt resultat inte ska göras om det finns andra synnerliga skäl. 2011/12:102 Det var 69 kommuner inom samtliga kommungrupper som uppgav att de 2010 använt möjligheten att åberopa synnerliga skäl för att inte behöva återställa hela eller delar av ett negativt resultat. Motsvarande möjlighet har tillämpats av 14 landsting. 2.2Kommunernas och landstingens resultat 2.2.1Finansiellt sparande och resultat har beslutat att den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till av bruttonationalprodukten (BNP) i genomsnitt över en konjunkturcykel (överskottsmålet). Kommunernas och landstingens finansiella sparande är därför av betydelse för uppfyllandet av överskottsmålet. Återhämtningen i ekonomin bidrog till att den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick preliminärt till 2011, av BNP. Det var en ökning med jämfört med , då underskottet uppgick till -0,av BNP. Kommunsektorns finansiella sparande uppgick preliminärt till -11,, motsvarande -0,av BNP, vilket var en försämring jämfört med , då det finansiella sparandet uppgick till motsvarande av BNP. Försämringen av det finansiella sparandet förklaras främst av högre investeringar och konsumtionsutgifter. Kommunsektorns finansiella sparande och resultat före extraordinära poster har i huvudsak utvecklats i samma riktning. Vid beräkning av det finansiella sparandet respektive resultat tillämpas olika redovisningsprinciper, främst vad gäller investeringar. Därför kan det finansiella sparandet och resultatet skilja sig åt. Kommunsektorns finansiella sparande och resultat före extraordinära poster 20022011* Resultat före eo poster, kommuner Resultat före eo poster, landsting Resultat före eo poster, kommunsektorn Finansiellt sparande, kommunsektorn Källor: , räkenskapssammandraget och nationalräkenskaperna. * Resultaten 2011 är preliminära. Resultatet för kommunsektorn som helhet har varit positivt. Jämfört med det mycket höga resultatet före extraordinära poster 2010 minskade resultatet 2011 (se diagram 2.2). Enligt preliminära uppgifter uppgick resultatet före extraordinära poster för kommunsektorn som helhet till . Av resultatet stod kommunerna för och landstingen för ett negativt resultat på -2,. Jämfört med utfallet har resultatet före extraordinära poster försämrats med . Av resultatförsämringen stod kommunerna för och landstingen för . Årets resultat, dvs. resultatet inklusive extraordinära poster, uppgick till 2011, vilket även det var en försämring med jämfört med . I resultaträkningen redovisas samtliga intäkter och kostnader samt årets resultat (förändringen av det egna kapitalet) för det aktuella räkenskapsåret. Positivt resultat för kommunsektorn 2011 trots belastningen av engångseffekten av sänkt kalkylränta för pensionsskulden Resultatet påverkades främst av en engångskostnad på till följd av den relativt stora engångskostnaden som förändringen av kalkylräntan vid beräkning av pensionsskulden med- förde (se vidare avsnitt 2.2.3). Det var främst av den anledningen som de finansiella kostnaderna ökade så mycket . -679,8 -711,0 -730,6 -758,1 -781,2 -20,8 -21,7 -22,5 -23,6 -24,3 -562,0 -591,7 -606,6 -629,7 -650,5 - varav ersättning för läkemedelsförmånen*** -10,8 -14,9 -10,1 -8,1 -19,8 -65,6 -22,6 -0,8 -1,9 -0,4 -0,2 -55,3 -63,5 Källa: , räkenskapssammandraget. *Kommunerna och landstingens resultaträkning 2011 är preliminär. **Enligt prognos , Kommuner och Landsting. Fastighetsavgiften redovisas av kommunerna som ett generellt statsbidrag. ***Landstingen redovisar det riktade statsbidraget för läkemedelsförmånen som ett generellt statsbidrag. ökade verksamhetens nettokostnader med eller jämfört med , vilket var en mindre ökning än året innan (3,). Till skillnad var landstingens kostnadsökning 2011 något högre än kommunernas. Ökningen den senaste femårsperioden har i genomsnitt uppgått till . Den senaste femårsperioden har kommunerna i genomsnitt haft en högre årlig nettokostnadsökning än landstingen. Till viss del kan det förklaras av att verksamhetens intäkter har ökat mer i landstingen än i kommunerna. Skatteintäkterna ökade med eller 2011. Det var en större ökning än det årliga genomsnittet för den senaste femårsperioden (2,). Den kommunala fastighetsavgiften prognostiserades till 2011, vilket innebar en ökning med jämfört med (se vidare avsnitt 2.3.1). avvecklades det tillfälliga konjunkturstödet, men de generella statsbidragen ökade med i stort sett samma belopp, vilket innebar att de generella statsbidragen var oförändrade (se vidare avsnitt 2.3.3). Försämring av andelen kommuner och landsting som redovisade positiva Skr.