prop · H00342 · 2012-11-14 00:00:00 — Slutsatsen som drogs var att det behövdes ytterligare övning för att komplettera utbildningsnivån samt för att ytterligare verifiera systemlösning och metoder. Verksamheten beskrivs närmare i kapitel 6. 318Förband som skulle komma att ingå i NBG11 organiserades och övades under termin 2 () så likt organisationen i termin 3 () så långt som det var möjligt. 319Instruktion om rutin för omhändertagande och implementering av evalueringsresultat, HKV 09 831:63018, . 320C PROD LED analys och åtgärder med anledning av NBG evalueringsrapport, Bilaga 1, HKV 23 250:68002, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 5.3Strategiska och taktiska transporter Det fanns ett så kallat deployeringskoncept, det vill säga en planering för hur trupper och materiel i NBG11 skulle kunna transporteras från till ett insatsområde. Tillgång till strategiska och taktiska transporter var ett problem som identifierades i granskningen av NBG08. Ramnationsansvaret innebär ett ansvar för att planera för strategisk transport av stridsgruppen till insatsområdet. Häri ingår samordning av övriga deltagarländer i NBG11. Detta gjordes inom ramen för Battle Group Movement Coordination Cell (BGMCC) som sorterade under insatsledningen. BGMCC ansvarade för koordinering av den strategiska transporten av NBG11 och för utveckling av metoderna för strategisk transport. Behovet av strategiska flygtransporter tillgodoses till viss del genom respektive SAC-avtalen.322 Försvarsmakten hade även förberett kontrakt med civila aktörer för personalrespektive materieltransporter, både med reguljärt flyg och med sjötransport.323 Den samlade bedömningen som gjordes när det gäller NBG11 var att de strategiska flygtransporterna skulle fungera. Begränsningarna låg snarare i tillgängligheten till taktiska transporter. Om insatsområdet skulle kräva transport av NBG11 i flera led, det vill säga att styrkan först skulle behöva transporteras till en större flygplats eller hamn (med hjälp av strategiska transporter) för att sedan förflyttas vidare till det aktuella insatsområdet som kanske finns därifrån skulle en så kallad taktisk transport behövas. Det fanns dock bara ett fåtal stora transportplan av typ C-130 för taktiska transporter. Även för NBG08 var detta ett problem. På samma sätt var det fortfarande problem med helikoptrar till NBG11. Det fanns ett begränsat antal tillgängliga för NBG11. Till detta kom de två helikoptrar som tillfördes genom ett bilateralt avtal med Kroatien.325 Dessa två helikoptrar innebar att det fanns tillgång till medicinsk evakuering med helikopter. Jämfört med situationen rörande strategiska transporter av NBG08 förefaller förutsättningarna ha förbättrats. Detta beror till stor del på de prioriteringar som gjordes vad gäller styrkans mobilitet, NBG11 var lättare konfigurerad än NBG08 och kräver därför mindre resurser att transportera. Vad gäller taktiska transporter är detta fortfarande en potentiell flaskhals i vissa situationer. 321Sverige är medlem i flygsamarbetet och kan enligt detta avtal disponera för strategiska transporter. 322Genom det multinationella samarbetet har Försvarsmakten tillgång med tre militära transportflygplan av typen . 323Intervju med företrädare för Försvarsmakten (). 324www.forsvarsmakten.se/sv/Aktuellt/ovningar/Ovningar/Nordic-Battlegroup-ovningsserien2010. 2010/11:27, s.13-14. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Förberedelsefasen genomförs året innan förbandet sätts i beredskap. För att aktiviteter såsom utbildning, övning samt evaluering ska kunna genomföras på ett effektivt sätt behöver tillgång till materiel och personal finnas . Det är under förberedelsefasen som samövning av manöverbataljon och övriga förband ska ske mot givna målsättningar. har mot bakgrund av detta gjort följande viktigare iakttagelser: Övningsserien under termin tre innehöll fler övningsdagar, jämfört med NBG08. Manöverbataljonen hade även möjlighet till samövning vid fler tillfällen. Utrymmet mellan utbildningar och övning för att rätta till identifierade brister var begränsat, även om vissa åtgärder vidtogs för att motverka detta Efter att slutövningen genomförts kvarstod utbildningsbehov inom ett antal områden, bland annat försvar av flygplats eller hamn samt att öppna upp vägförbindelse. Leveranser av materiel var i vissa fall försenade, vilket påverkade möjligheterna för förbanden att öva med rätt materiel. Svårigheterna var särskilt stora inom områdena ledningssystem samt fordon, vilket gav negativa effekter på utbildning och övning och försvårade uppbyggnaden av NBG11. Samordningen mellan arméns ordinarie övningar och övningsverksamheten inom NBG uppfattas av ett flertal parter inom Försvarsmakten som positiv. Även övningsserien framhålls i stort som en positiv erfarenhet. kan konstatera att utbildning och övning genomfördes av de förband som utgjorde NBG11. noterar dock följande: nåddes nivån PersQ 3. Efter kompletterande utbildning nådde förbandet upp till PersQ 4, vilket är det näst högsta steget på en femgradig skala. Viss kompletteringsutbildning och ytterligare verifiering behövde genomföras . Till exempel inom ledningsområdet. Att de strategiska och taktiska transporterna planeras så att de motsvarar behoven, är en förutsättning för att styrkan ska kunna användas enligt stridsgruppskonceptet. kan med avseende på detta konstatera följande: Situationen när det gäller strategiska transporter för NBG11 verkar ha förbättrats jämfört med vad som gällde för NBG08. Vad gäller taktiska transporter fanns dock knappa resurser i vissa situationer. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 6Anmälan, beredskap och uppföljning NBG11 inledde sin beredskap . I detta kapitel behandlas anmälan av stridsgruppen till EU samt delar av den verksamhet som bedrevs då NBG11 stod i beredskap. Kapitlet omfattar även en genomgång av hur Försvarsmakten följt upp NBG11, inklusive regeringens rapportering till . Enligt EU Battlegroup Concept ska stridsgruppen en månad före beredskap vara certifierad och ha förklarat sig redo för insats. Beredskapsperioden för NBG11 startade och avslutades . bekräftade i ett certifieringsuttalande att Nordic Battlegroup var redo att ställas i beredskap i enlighet med EU Battlegroup Concept.326 Certifieringsuttalandet undertecknades av den dåvarande chefen för insatsledningen. informerade styrkebefälhavaren EU:s militära kommitté om NBG11. Föredragningen omfattade de överväganden som låg till grund för sammansättningen av den nordiska stridsgruppen och hur den hade organiserats. Styrkebefälhavaren meddelade att i princip samtliga prioriteringar var uppfyllda, men att styrkan hade en slimmad logistikorganisation samt ett begränsat antal helikoptrar och taktiska transportflygplan.327 Befälhavaren meddelade att det inte förelåg några nationella förbehåll och att styrkan var redo. Huvuddelen av de enheter som ingick i NBG11 gjorde bedömningen att de skulle ha klarat att upprätthålla beredskapskraven.328 Några enheter som kan karaktäriseras som materieltunga (logistikkompaniet och flygbasenheten) bedömde att de hade behövt ytterligare någon vecka utöver det stipulerade 326Certification Statement for the Nordic Battlegroup 2011, HQ Designation Hbr 79, . 327FCdr Brief EUMC Final, Power-point-presentation, . 328Med beredskapskraven avses att förbanden ska vara redo att påbörja insats . DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 beredskapskravet för att hela förbandet skulle ha varit färdigt för avtransport.329 Vidare hade enheterna i varierande grad genomfört packning och iordningsställt transportdokumentation. Orsakerna till detta var bland annat att mycket av utrustningen behövde användas för kompletterande utbildning inledningsvis i beredskapsperioden och senare för vidmakthållandeträning. Det fanns ingen alternativ materiel för kompletterande utbildning.330 6.2.1 Kompletteringsövningar under beredskap Resultatet i evalueringen av NBG11 innebar att kompletterande utbildning och övning behövdes på vissa områden. Kompletterande övning genomfördes av sjukvårdskedjan tidigt . Vidare genomfördes en ledningssystemövning för att verifiera ledningssystemet och utbilda personalen. Då övade NBG11 på två platser i landet; och . Övningen genomfördes i syfte att bland annat höja manöverbataljonens förmåga när det gäller lednings- och sambandstjänst samt sjukvårdstjänst, områden som inte kunnat övas fullt ut under termin tre. Bataljonen uppnådde därefter PersQ 4, det vill säga det näst högsta betyget i en femgradig skala. 6.2.2 Flygkomponenten bryts ut Flygkomponenten, det vill säga () i NBG11 lyftes bort från stridsgruppen i och med riksdagsbeslutet om att skulle delta med en flyginsats i Libyen.331 Regeringen meddelade de övriga truppbidragande länderna i NBG11 och gjorde bedömningen att NBG11 trots detta kunde kvarstå i beredskap.332 Regeringen menade vidare att användningen av flygkomponenten låg i linje med ett flexibelt användande av EU:s stridsgrupper, vilket överenskommits inom EU.333 Konsekvenserna för NBG11 av att bryta ut flygenheterna hanterades genom viss omprioritering och tillförsel av såväl personal som materiel. uppgav Försvarsmakten att NBG11 åter hade full operativ förmåga med kvarvarande flygenheter (helikopter och transportflyg). Vid ett beslut av EU om att sätta in NBG11 skulle en förnyad styrkegenerering ha behövt genomföras. Då antogs att de förband och förmågor som övergick 329Sammanställning av erfarenheter från NBG11 beredskapsperiod, Försvarsmakten, intern arbetshandling, . 2010/11:111, bet. 2010/11:UFöU3, rskr. 2010/11:207. 2010/11:111, s. 810. 333Increasing the Flexibility and Usability of the EU Battlegroups, Council of Union 15336/09, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA till Libyeninsatsen (FL 01/02), hade kunnat ersättas.334 Beslutet att lyfta bort flygkomponenten från NBG11 innebar att denna förmåga inte var tillgänglig under den senare hälften av beredskapsperioden. Det tog dessutom tid att ersätta vissa funktioner som följt med flygkomponenten, men som behövdes i NBG11. Försvarsmaktens uppföljningsprocess utgår från det årliga uppdraget från Överbefälhavaren (). Resultatansvariga chefer rapporterar till ledningsstaben som sammanställer en rapport till ÖB och GD. Rapporteringen bygger bland annat på information från förbanden utifrån de uppdrag och uppgifter som lämnats i verksamhetsuppdraget. Sammanställningar av uppföljningsinformation används som underlag för Försvarsmaktens externa återrapportering i årsredovisning etc. Uppföljning och erfarenhetshantering är närbesläktade processer. Om uppföljning handlar om att avgöra om målen för verksamheten uppnåtts, så är erfarenhetshantering mer inriktat på att omsätta erfarenheter i förändringar av processer och riktlinjer för verksamheten. Försvarsmaktens ledning har antagit så kallade strategiska förändringsmål i syfte att styra organisationen i riktning mot insatsorganisation 2014, det vill säga mot de mål som anges i beslut om försvarets inriktning.335 De strategiska förändringsmålen är bland annat att tillgängligheten ska öka i förbanden, att förmågan att verka med andra ska öka, att administrativt stöd ska effektiviseras och att personalförsörjningen ska förändras så att Försvarsmakten uppfattas som en attraktiv arbetsgivare. Erfarenhetshantering betonas i insatsledningens arbetsordning.336 Insatsledningen har en analysenhet. Uppdraget är att se till att kunskaper och erfarenheter från insatsverksamheten institutionaliseras genom att enheten tar fram erfarenhetsanalyser som kan utgöra beslutsunderlag för chefer. Erfarenhetsanalysen kan innehålla åtgärdsförslag. Enheten koordinerar erfarenhetshanteringen inom Försvarsmakten, men eftersom motsvarande enheter (eller processer) saknas inom produktionsledningen respektive ledningsstaben är det oklart hur erfarenhetshanteringen sammanlänkas 334Försvarsmaktens årsredovisning 2011, Bilaga 4, HKV 23 386:53019, , s. 9. 335Strategiskt styrdokument för Försvarsmakten, bilaga 1, HKV 09 100:68065, . 336Arbetsordning (SSO) för insatsledningen i Högkvarteret, del 3 till HKV ArbO 2010, HKV 09 862:55185, . DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 och hanteras på ledningsnivå inom högkvarteret.337 I verksamhetsuppdraget för till förbanden finns ett uppdrag som handlar om att utveckla erfarenhetshanteringen.338 6.3.2 Försvarsmaktens uppföljning av NBG11 Försvarsmaktens uppföljning av NBG11 kan på ett övergripande plan delas upp i två delar. Den ena delen är den uppföljning som gjorts inom ramen för Försvarsmaktens ordinarie uppföljning, för att förse regeringen med den information som formellt efterfrågats i regleringsbrev. levererades denna uppföljning kvartalsvis. Hit hör också den ramnationsrapport som EU begär och som Försvarsmakten tillsammans med de övriga länderna tagit fram.339 Den andra delen är erfarenhetsrapporter som olika enheter inom Försvarsmakten har tagit fram. NBG11 utgjorde inget specifikt uppdrag inom Försvarsmaktens verksamhetsstyrning, utan bestod av uppgifter som var en delmängd av uppdragen till förbanden. För att få en samlad bild av produktionen av NBG11 har Försvarsmakten kompletterat den ordinarie uppföljningen med specifika frågor till förbanden. Detta gjordes bland annat inför kvartal tre 2010. Insatsledningen har tagit fram en rapport som belyser lärdomar från planering och genomförande av NBG11 inom högkvarteret.340 Vidare har manöverbataljonen och styrkehögkvarteret producerat rapporter som sammanställer erfarenheter ur respektive enhets perspektiv.341 Produktionsledningen har tagit fram en rapport med erfarenheter från beredskapsperioden.342 Därutöver har seminarier hållits på olika nivåer. Insatsledningens erfarenhetsrapport är den mest omfattande och övergripande erfarenhetsrapport som tagits fram inom Försvarsmakten. Insatsledningens erfarenhetsrapport innehåller ett antal rekommendationer för hur 337Instruktion med arbetsordning för enheter och processer i Högkvarteret, HKV 09 862:53114, . 338Verksamhetsuppdrag för , preliminärt för och inriktning för VU 2012, uppslag 2.1 position 4, HKV 23 250:62739, , s. 3. 339NBG11 Framework Nation Lessons Identified Report (NBG11 FN LR), HKV 03 610:65039, . Ramnationsrapporten vidarebefordrades av Försvarsdepartementet till EU . Eftersom ramnationsrapporten bygger på andra erfarenhetsrapporter behandlas den inte specifikt i denna rapport. 340Rapport avseende erfarenheter från NBG11, HKV 03 610:52750, . (manöverbataljonens slutrapport), Försvarsmakten, intern arbetshandling, samt NBG11 (F)HQ Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, LedR 03 600:800040, . 342Sammanställning av erfarenheter från NBG11 beredskapsperiod, Försvarsmakten, intern arbetshandling, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA erfarenheterna från NBG11 bör tas tillvara inom Försvarsmakten. Rapporten har remissbehandlats inom högkvarteret. Rekommendationerna har behandlats i olika fora i linjeorganisationen och vissa rekommendationer har gett avtryck i direktiv inför planering av nästa stridsgrupp.343 Försvarsmaktens ledning har dock inte tagit ställning till rekommendationerna.344 Det är tydligt att arbetet med NBG11 har präglats av en ambition att ta tillvara erfarenheter från NBG08. En erfarenhet från NBG08 var vikten av en fungerande erfarenhetsöverföring, vilket då brast i flera avseenden. Dokumentationen vid NBG08 var fragmentarisk och endast i undantagsfall överlappade personalens tjänstgöring.345 Styrkehögkvarteret pekar på att koncept från NBG08 var underutvecklade och därutöver bristfälligt dokumenterade och att man därför ansträngde sig att systematisera styrdokumenten för NBG11. För NBG08 togs det bland annat aldrig fram något samlat målsättningsdokument, varför Försvarsmakten för NBG11 endast i begränsad utsträckning kunde utnyttja tidigare nedlagt arbete. Att NBG11 producerats i Försvarsmaktens linjeorganisation anses ha påverkat produktionen positivt, och underlättat tillvaratagandet av erfarenheter.346 Vidare har en ny permanent enhet, Rörlig Operativ Ledning () inrättats vid Ledningsregementet i . Avsikten är att denna enhet bland annat ska kunna utgöra grunden till ett styrkehögkvarter vid ett svenskt ramnationsansvar för en EU-stridsgrupp. 6.3.3 Uppföljning av den högkvartersgemensamma tidplanen Försvarsmakten har inte gjort någon särskild uppföljning av den tidplan som togs fram inom högkvarteret. har därför gjort nedanstående sammanställning av när Försvarsmakten färdigställde viktiga styrdokument. 343LEDS Direktiv avseende fortsatt planering för och produktion av NBG 15, LEDS dir SC 208/18, . 344Intervju med företrädare för Försvarsmakten (). 345Rapport avseende erfarenheter från NBG11, bilaga 1, HKV 03 610:52750, , s. 13. 346Ibid, s. 4. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Tabell 4 Tidplan för planeringen av NBG11 dokument (CONOPS) Sista tidpunkt för beställning dokument (CONOPS) Reviderades i flera steg (delvis), (avisering) fastställd flera beslut om behovs- sättning togs därefter. Källa: HKV uppföljningsplan, och sammanställning Tabellen ovan visar att styrdokumenten överlag tagits fram . Det har varit svårt för att spåra när enskilda styrdokument färdigställdes. Uppgifterna i tabellen ovan har hämtats dels från minnesanteckningar från möten i den militära kommittén för samarbete mellan NBG-länderna, dels från en uppföljning av operationsplan Vulcanus. Stridsgruppens målsättningar, det vill säga det dokument som först gick under benämningen CONOPS och sedan Requirement Specifications, har endast fastställts som ett utkast inom Försvarsmakten. Detsamma gäller för logistikkonceptet. Det multinationella planeringsarbetet skulle styras av planen NBG Roadmap. Den utvecklades successivt, men undertecknades av länderna först . Den högkvartersgemensamma tidplanen saknade referenser till NBG Roadmap. 347Intervju med företrädare för Försvarsmakten (). 348Concept of operations, Nordic Battlegroup 2011, CONOPS NBG 11 (ver. 1.3), HKV 23 100:78164, . 349Operationsplan Vulcanus, , version1.3, HKV 02 300:74505, , s. 2. 350Rapport avseende erfarenheter från NBG11, bilaga 2, HKV 03 610:52750, , s. 11. 351Beslut avseende 2011 svenska styrkebidrag (Orbat 1.4), HKV 02 300:52734, . 352Concept of operations, CONOPS, 2011 (NBG 11), bilaga 1, HKV 23 100:60109, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 6.3.4 Uppföljning av kostnader för NBG11 I granskningen av NBG08 kunde konstatera att Försvarsmakten inte haft tillräcklig kostnadskontroll av NBG08. till den ursprungliga planeringen var omfattande, bland annat till följd av att antalet soldater ökat kraftigt. Försvarsmakten redovisade aldrig de totala kostnaderna för denna stridsgrupp. Kostnaderna för NBG11 finns däremot i Försvarsmaktens årsredovisning som en del av den återrapportering som regeringen begärt för NBG11.353 Tabell 5 Kostnader för NBG11 Kostnad (tkr) Källa: Försvarsmaktens årsredovisning 2011 Försvarsmakten anger att kostnaderna endast avser förbandsanslaget. Ingen materiel har köpts in särskilt för NBG11 även om vissa materielinköp tidigarelagts. Det framgår dock inte av årsredovisningen vilken materiel som avses. Det finns vidare ingen återkoppling till den budget för NBG11 som Försvarsmakten överlämnade till regeringen (se avsnitt 3.5). har tagit del av underlaget till Försvarsmaktens redovisning av kostnader för år 2010.354 granskning visar att kostnadsuppföljningen var bristfällig av flera anledningar. För det första är det baserat på en koncernmärkning i redovisningen. Koncernmärkningen var obligatorisk för förbanden, men inte tvingande i systemstödet och har inte använts fullt ut. För högkvarteret redovisades knappt några kostnader alls. För det andra har förbanden redovisat på olika sätt. Exempelvis när det gäller drift och underhåll av materiel är det bara P4, F7, F17 och Helikopterflottiljen som redovisar kostnader.355 Endast Helikopterflottiljen har tagit upp mark- och anläggningskostnader.356 Kostnader för flygtid med transportplanen 353Försvarsmaktens årsredovisning 2011, bilaga 4, HKV 23 386:53019, , s. 9. 354Sammanställning NBG 2010.xls, intern arbetshandling, bilaga i mejl från Försvarsmakten, . 355P4 (22 930,1 tkr), F7 (794,90 tkr) och Helikopterflottiljen (14 586 tkr). Konto 93020 MKO UH Tek 1. Uppgifterna är hämtade från Sammanställning NBG 2010.xls, intern arbetshandling, bilaga i mejl från Försvarsmakten , . 356257,40 tkr konto 97000. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 och JAS har inte ingått. Dessa kostnader uppskattas av Försvarsmakten till cirka 15,4 miljoner kronor.357 För det tredje har inkörningsproblem med det nya systemstödet Prio bidragit till svårigheterna med att få fram tillförlitlig uppföljningsinformation, framför allt av personalkostnaderna.358 På grund av dessa brister har produktionsledningen gjort en särskild uppföljning av kostnaderna.359 Uppgifterna i årsredovisningen baseras på denna uppföljning, men ovanstående brister framgår inte av årsredovisningen. Försvarsmakten lämnade därutöver på begäran av en redogörelse över de totala kostnaderna för NBG11 för respektive ().360 Informationen i denna skrivelse baseras på samma underlag, men inte heller här finns information om de brister som framkommit i föreliggande granskning. 6.3.5 Försvarsmaktens återrapportering till regeringen Försvarsmakten skulle återrapportera kvartalsvis . Fokus skulle ligga på användbarhet och utveckling av NBG11. Försvarsmakten skulle särskilt redovisa kostnaderna för eventuella åtgärder som Försvarsmakten skulle vidta med anledning av NBG11 och som låg utanför den planerade utvecklingen av insatsorganisationen, till exempel avseende materiel.361 Försvarsmakten rapporterade fortlöpande om det multinationella förberedelsearbetet inklusive övningar, personalläget, utvecklingen vad gäller taktiska transporter samt om materielförsörjningen. Försvarsmakten skriver att materielleveranserna till förbanden var försenade, främst på grund av sena förändringar i det materiella innehållet, utan att närmare precisera innebörden av detta. Försvarsmakten kommenterar inte uttryckligen huruvida man har vidtagit några åtgärder som ligger utanför den planerade utvecklingen av insatsorganisationen.362 I regleringsbrevet för hade regeringen gett Försvarsmakten i uppdrag att återrapportera erfarenheter från uppbyggnad och beredskap av NBG11. I återrapporteringen skulle särskild hänsyn tas till arbetet med att införa insatsorganisation 2014, samt till kostnader. Även anslagsförbrukning kopplad till NBG11 skulle redovisas.363 357Mejl från Försvarsmakten angående budget för NBG11, . 358Intervju med företrädare för Försvarsmakten (). 359Direktiv inför ÅR, HKV 23 250 6775, , s. 2. Uppdraget motiveras bl.a. utifrån granskningar. 360Kostnader Nordic Battelgroup 2011, HKV 23 386:63002, . 361Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten, s. 5. 362Försvarsmaktens kvartalsrapporter till regeringen , HKV 23 386:56359 per , HKV 23 386:6319 per , HKV 23 386:67724 per samt HKV 23 386:52687 (Årsredovisning ) per . 363Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten, s. 3. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Försvarsmakten återrapporterade om NBG11 i årsredovisningen för . Kostnadsredovisningen för NBG11 behandlades ovan. Försvarsmakten lyfte fram två övergripande erfarenheter från NBG11. För det första menade man att det var viktigt att på ett tidigt stadium ta hänsyn till skillnader mellan de truppbidragande länderna som kan påverka till exempel planering av övning och insatser. För det andra konstaterade att planering och uppbyggnad av en multinationell stridsgrupp tar tid. För NBG11 uppgav Försvarsmakten att man fick nödvändiga beslut från statsmakterna i tillräckligt god tid för styrkegenerering och materielförsörjning.364 Försvarsmakten är kortfattad när det gäller hur erfarenheterna från NBG11 tagits tillvara i uppbyggnaden av insatsorganisation 2014. Försvarsmakten för fram att många av de centrala styrdokument som tagits fram för NBG11 kommer att kunna användas i insatsorganisation 2014, men man anger inte hur.