prop · H00310 · 2012-09-19 00:00:00 — genast anmäla till socialnämnden och sjukvården, annan rätts- om de i sin verksamhet får känne- dom om eller misstänker att ett samhet, och krimi- barn far illa: nalvården är skyldiga att genast 1. myndigheter vars verksamhet anmäla till socialnämnden om de i berör barn och ungdom, sin verksamhet får kännedom om något som kan innebära att hälso- och sjukvården, annan till ett barns skydd. även dem som är anställda hos 3. anställda hos sådana myndig- heter som avses i 1 och 2, och dem som är verksamma inom 4. de som är verksamma inom verksamhet som berör barn och som berör barn och unga eller bedriven enskild verksamhet inom hälso- och sjukvården eller på inom hälso- och sjukvården eller vad som sägs i tredje stycket. De som är verksamma inom familjerådgivning är skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om att ett barn utnyttjas sexuellt eller utsätts för fysisk eller psykisk misshandel och yrkesverksamma som anges i och yrkesverksamma som anges i andra stycket är skyldiga att första stycket är skyldiga att lämna lämna socialnämnden alla uppgif- socialnämnden alla uppgifter som ter som kan vara av betydelse för kan vara av betydelse för utred- utredning av ett barns behov av ning av ett barns behov av stöd Om anmälan från gäller bestämmelserna i 7 § lagen (1993:335) om . 9 Senaste lydelse 2003:407. barnet, vårdnadshavaren och den som gjort anmälan enligt 1 § ett möte om det med hänsyn till bar- nets bästa är lämpligt. får informera den som gjort anmälan enligt 1 § om att utredning har inletts, inte har inletts eller redan pågår. Sådan information ska på begäran lämnas till anmälaren om det med hänsyn till omständigheterna inte är olämpligt att göra detta. Var och en som får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa bör anmäla detta till socialnämnden. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga dels att 1, 13 och 36 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 13 a §, av följande lydelse. barn och ungdom skall göras i barn och ungdom ska göras i sam- samförstånd med den unge och förstånd med den unge och hans hans eller hennes vårdnadshavare eller hennes vårdnadshavare enligt enligt bestämmelserna i social- tjänstlagen (2001:453). (2001:453). skall präglas av respekt för den av respekt för den unges män- unges människovärde och integri- niskovärde och integritet. Den som är ska dock Den som är skall dock beredas vård enligt denna beredas vård enligt denna lag, om lag, om någon av de situationer någon av de situationer som anges som anges i 2 eller 3 § föreligger i 2 eller 3 § föreligger och det kan och det kan antas att behövlig vård antas att behövlig vård inte kan inte kan ges den unge med sam- ges den unge med samtycke av tycke av den eller dem som har den eller dem som har vårdnaden vårdnaden om honom eller henne om honom eller henne och, när och, när den unge har fyllt , den unge har fyllt , av honom av honom eller henne själv. eller henne själv. Vård med stöd av 3 § får även beredas den som har fyllt 18 men inte , om sådan vård med hänsyn till den unges behov och personliga förhållanden i övrigt är lämpligare än någon annan vård och det kan antas att behövlig vård inte kan ges med den unges samtycke. Vissa andra åtgärder får vidtas utan samtycke enligt 22 och 24 §§. Vid beslut enligt denna lag skall Vid beslut enligt denna lag ska vad som är bäst för den unge vara vad som är bäst för den unge vara Den unge skall få relevant in- formation och hans eller hennes inställning skall så långt möjligt Hänsyn skall tas till den unges vilja med beaktande av hans eller hennes ålder och mog- 1 Senaste lydelse 2007:1312. Ändringen innebär bl.a. att sjätte stycket upphävs. skall noga följa vården av den som får vård med stöd av denna lag. Har den unge beretts vård med stöd av 2 §, skall socialnämnden minst en gång var sjätte månad överväga om vård enligt lagen fortfarande behövs. Har den unge beretts vård med stöd av 3 §, skall socialnämnden för verkställighet av vårdbeslutet pröva om vård med stöd av lagen skall upphöra. Denna fråga skall därefter prövas fortlöpande från senaste prövning. När den unge har varit placerad i samma familjehem från det att placeringen verkställdes, skall socialnämnden särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § . Har den unge beretts vård med stöd av 2 §, ska socialnämnden minst en gång var sjätte månad överväga om vård enligt lagen fortfarande behövs och hur vården bör inriktas och utformas. Har den unge beretts vård med stöd av 3 §, ska socialnämnden för verkställighet av vårdbeslutet pröva om vård med stöd av lagen ska upphöra. Denna fråga ska därefter prövas fortlöpande från senaste prövning. När den unge har varit placerad i samma familjehem från det att placeringen verkställdes, ska socialnämnden särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § . ska noga följa vården av den som får vård med stöd av denna lag. ska följa vården främst genom idet hem där den unge vistas, 2.enskilda samtal med den unge, 3.samtal med den eller dem som tagit emot den unge i sitt hem, och 4.samtal med vårdnadshavarna. märksamma den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång samt relationer till anhöriga och andra närstående. 2 Senaste lydelse 2003:406. Om den unge har fyllt , har han eller hon rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt denna lag. Den som är förordnad som offentligt biträde enligt 39 § för någon som är , utan att vara biträde för vårdnadshavaren, är utan särskilt förordnande den unges ställföreträdare i det mål eller ärende som förordnandet avser. Barn som är bör höras, om det kan vara till nytta för utredningen och det kan antas att han eller hon inte tar skada av att höras. Den unge ska få relevant information. Den unge ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör honom eller henne. Om den unge inte framför sina åsikter, ska hans eller hennes inställning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. Den unges åsikter och inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. Om den unge har fyllt , har han eller hon rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt denna lag. Den som är yngre får höras i domstol, om han eller hon inte kan antas ta skada av det. Den som är förordnad som offentligt biträde enligt 39 § för någon som är , utan att vara biträde för vårdnadshavaren, är utan särskilt förordnande den unges ställföreträdare i det mål eller ärende som förordnandet avser. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2003:406. 2012/13:10 2.3 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att det i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska införas en ny paragraf, 26 kap. 9 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att uppgift om att beslut fattats enligt 11 kap. 1 a § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) eller uppgift om att sådan utredning som avses i den bestämmelsen redan pågår lämnas till den som har gjort en anmälan enligt 14 kap. 1 § samma lag, om det med hänsyn till omständigheterna inte är olämpligt att uppgiften lämnas ut. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna om skydd och stöd för barn och unga i socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Utredningen skulle, enligt direktiven (2007:168), särskilt se över ett antal bestämmelser i den nuvarande lagstiftningen och föreslå de förändringar som utredningen funnit motiverade. Bestämmelserna berörde den sociala barn- och ungdomsvårdens övergripande mål och ansvar, reglerna om anmälningsskyldighet, socialnämndens möjlighet att polisanmäla brott mot barn samt reglerna för utredning, öppna insatser och uppföljning av insatser. Även villkoren för familjehemmen samt frågan om kompetens för arbetet inom barn- och ungdomsvården angavs särskilt i direktiven. Utredningen fick också i uppdrag att ta ställning till om bestämmelserna om stöd och skydd för barn och unga ska sammanföras i en särskilt lag och om utredningen bedömer att så är fallet, utarbeta ett fullständigt författningsförslag inklusive eventuella följdändringar i annan lagstiftning. Slutligen skulle utredningen lämna förslag till de förändringar som bedömdes nödvändiga för att anpassa lagstiftningen till den utveckling som skett inom barn- och ungdomsvården. Utredningen antog namnet . överlämnades betänkandet Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) (SOU 2009:68). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr S2009/5488/FST). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 6.2 och 9 samt i författningskommentaren. Regeringen har delvis följt Lagrådets förslag. Redaktionella ändringar har även gjorts i förhållande till lagrådsremissen. Samhällets uppgifter till stöd och skydd för barn generella och individuella I varje barns grundläggande rättigheter ingår att få omvårdnad, att få växa upp under trygga förhållanden med närvarande vuxna och att få utvecklas i sin egen takt utifrån sina egna förutsättningar. rarna som i första hand har ansvaret för ett barns uppfostran och välmå- 2012/13:10 ende. Samhällets roll är, i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter (), att i första hand och på olika sätt stödja och komplettera föräldrar i deras föräldraskap för att därigenom förebygga mer ingripande åtgärder. Samhället har även ett ansvar för att se till att skyddet för barn i utsatta situationer är säkert, av god kvalitet och utvecklas vartefter ny kunskap vinns. Föräldrar och familj utgör grunden för ett barns utveckling och välfärd. Barnavårdscentraler, skolor, förskolor, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet bidrar till att ge föräldrar ett generellt stöd genom den verksamhet de bedriver. Även regeringens nationella strategi för ett utvecklat föräldrastöd, En vinst för alla (2009), har stor betydelse i detta sammanhang. Samhället har en viktig uppgift i att stödja och vid behov komplettera föräldrarna under barnets hela uppväxt. Ett tidigt och brett generellt föräldrastöd kan förebygga framtida problem hos barnet, både hälsorelaterade och sociala. Syftet är att erbjuda föräldrarna det stöd och den hjälp de kan behöva för att bättre klara av föräldraskapet. För det individuella stödet ansvarar främst den kommunala . För att detta stöd ska fungera fordras även en bred och nära samverkan med många andra verksamheter, bl.a. förskolan, skolan, hälso- och sjukvården, polisen och frivilliga organisationer. De flesta barn i lever under trygga och goda förhållanden tillsammans med sina familjer föräldrar och syskon. Men det finns barn som lever i olika slag av utsatthet och som samhällets sociala barn- och ungdomsvård har ett särskilt ansvar för att ge stöd och skydd enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU. Frivillighet och respekt för den enskildes bestämmande och integritet är utgångspunkter för arbetet inom den sociala barn- och ungdomsvården. Ett nära samarbete med vårdnadshavarna för att tillsammans med dem ge barnet förutsättningar för en trygg uppväxt är grundläggande i arbetet där familjen, nätverket runt familjen och andra faktorer i barnets omgivning är centrala. Den sociala barn- och ungdomsvården kan dock i vissa situationer behöva använda tvingande åtgärder för att skydda barn när det finns en påtaglig risk för att deras hälsa och utveckling skadas och föräldrarna/ vårdnadshavarna eller i vissa fall den unge inte samtycker till en åtgärd. Insatserna ges med stöd av LVU. Kommunen har enligt socialtjänstlagen också centrala uppgifter inom det familjerättsliga området, uppgifter som kan ha stor betydelse för barns levnadsvillkor. Det handlar bl.a. om samarbetssamtal i frågor om vårdnad, boende och umgänge som kommunerna ska kunna erbjuda föräldrar i samband med separation. Att föräldrar får hjälp med dessa frågor inför, under eller efter en separation kan förebygga konflikter och andra svårigheter i ett senare skede. 4.2Åtgärder för att förbättra samhällets insatser till stöd för barn och ungdom Under en följd av år har bl.a. olika sociala rapporter, tillsyns- och forsk- ningsrapporter visat på stora brister i den sociala barn- och ungdomsvår- Mot bakgrund av detta har både tidigare och nuvarande regering vidtagit olika åtgärder för att komma tillrätta med dessa brister och stärka skyddet för barn i utsatta situationer. pågår ett långsiktigt arbete för att öka kunskaps- och kvalitetsutvecklingen inom områden. Det sker bl.a. inom ramen för en överenskommelse med Kommuner och Landsting om inriktningen på arbetet med att utveckla en evidensbaserad praktik i . Det sker även genom ett utvecklingsarbete med öppna jämförelser, där kommuner kan jämföra sig med och inspireras av varandra. Arbetet bedrivs av i samverkan med Kommuner och Landsting. Andra viktiga utvecklingsområden är bl.a. att stärka barnets rättigheter och intressen i samhället, med utgångspunkt i (Strategi för att stärka barnets rättigheter i , prop. 2009/10:232) och en stärkt tillsyn av verksamheter som riktar sig till barn och ungdomar (Samordnad och tydlig tillsyn inom , prop. 2008/09:160). fick i uppdrag att genomföra insatser för att sprida och kommunicera regeringens strategi. Uppdraget kallas för Pejling och dialog. Regeringen har även träffat en överenskommelse med Kommuner och Landsting om att stärka barnets rättigheter. Inom ramen för överenskommelsen, som gäller 20102013, har Kommuner och Landsting tagit fram en handlingsplan för att stärka implementeringen av i kommuner och landsting. Regeringen bedömer att en viktig nyckel till en bättre social barn- och ungdomsvård är en kunskapsbaserad utveckling där kommuner, landsting och privata vårdgivare i ökad utsträckning tar till sig och arbetar med insatser som bygger på bästa tillgängliga kunskap om verksamma metoder för att tillgodose flickors respektive pojkars behov av insatser. Regeringen genomför därför en bred satsning för att främja insatser som bygger på bästa möjliga kunskap. Satsningen utgår från förslag från Utredningen för en kunskapsbaserad socialtjänst, som haft regeringens uppdrag att bl.a. lämna förslag på åtgärder som främjar att ny kunskap tas fram, sprids och tillämpas i praktiken (Evidensbaserad praktik inom , SOU 2008:18). undertecknades en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting om att gemensamt utarbeta en Plattform för evidensbaserad praktik inom . Detta arbete ledde till en ny överenskommelse om en Plattform för arbetet med att utveckla en evidensbaserad praktik i . Den gemensamma plattformen ska bidra till ett långsiktigt hållbart utvecklingsarbete mot en evidensbaserad praktik inom . De årliga överenskommelserna ska kontinuerligt följas upp. Specifika insatser och initiativ kan löpa på både kort och lång sikt. En evidensbaserad praktik är ett förhållningssätt för ett ständigt och systematiskt lärande, där enskilda människor och professionella, utifrån bästa tillgängliga kunskap, tillsammans fattar beslut om lämpliga insatser. Vetenskap blir användbar först när den integreras med professionell erfarenhet och förmåga samt den enskildes situation och önskemål. 2012/13:10 För att utveckla en evidensbaserad praktik krävs en rad insatser och initiativ, såväl från nationella kunskapsstöd som att det i de lokala verksamheterna finns ledningssystem enligt föreskrifter (SOSFS 2011:9) på området. Utöver detta behöver man utveckla ett regionalt stöd till kunskapsutveckling, ett stöd till det lokala utvecklings- och förbättringsarbetet, en webbaserad dokumentation för lokal och nationell uppföljning, forskning, utbildning och fortbildning samt samverkan och brukarmedverkan. Inom den sociala barn- och ungdomsvården har regeringen avsatt medel (11 miljoner konor 2011 och 2012) för att initiera ett arbete med regionala utvecklingsledare. Dessa ska vara yrkesverksamma med särskild kompetens att driva förbättringsarbete. Förbättringsarbetet ska utgå från bästa tillgängliga kunskap som finns inom metodutvecklingen och implementeringsforskningen. Det ska även utgå från de vägledningar och kunskapsstöd som tar fram för dygnsvård av barn och unga. Detta inkluderar även ett program (ett kunskapsstöd) för trygg och säker vård i familjehem och hem för vård eller boende (HVB). Programmet omfattar föreskrifter, allmänna råd och en handbok om socialnämndens ansvar och uppgifter när barn och unga placeras utanför det egna hemmet, en vägledning om placerade barns och ungas utbildning och hälsa samt utbildningsmaterial för utbildning av familjehem och jourhem. Ytterligare en del i detta arbete är uppdrag att testa och utvärdera stöd för lokal uppföljning, genom att sprida kunskap på webben om metoder för att bidra till att bygga upp den erfarenhetsbaserade kunskapen lokalt. Särskilda medel har även avsatts för detta. Regeringen anser att det är mycket angeläget att kommunerna genom samverkan arbetar brett, följer utvecklingen och tar till sig ny kunskap på området. Det är också viktigt för utvecklingen i andra kommuner att kommuner som bedriver utvecklingsarbete kan dela med sig av sina kunskaper och erfarenheter. Uppdrag att intensifiera utvecklingen av öppna jämförelser har i uppgift att intensifiera utvecklingen av öppna jämförelser som en viktig del i arbetet för ökad effektivitet och kvalitet. Målet är att det ska finnas lättillgängliga, aktuella, ändamålsenliga och tillförlitliga kunskapsunderlag i form av öppna jämförelser som stödjer fria val, nationella såväl som verksamhetsnära beslut, förbättringsarbete och granskning av . De öppna jämförelserna ska förbättras kontinuerligt i takt med att fler indikatorer utvecklas och kvalitetssäkras. Öppna jämförelser har nått olika långt inom områden. Inom den sociala barn- och ungdomsvården ska öppna jämförelser publiceras regelbundet, minst en gång . Jämförelser inom området utgår från kvalitetsområden. öppna jämförelser var dessa självbestämmande och integritet, helhetssyn och samordning, trygghet och säkerhet, kunskapsbaserad verksamhet samt tillgänglighet. och strategi för att stärka barnets rättigheter i Den sociala barn- och ungdomsvården har genomgått stora förändringar sedan socialtjänstreformen trädde i kraft . Både socialtjänstlagen och LVU har ändrats och reviderats vid ett antal tillfällen. En händelse som haft betydelse i detta sammanhang är ratificering av konventionen om barnets rättigheter () 1990. Ett flertal ändringar har främst syftat till att stärka barnets ställning och till att anpassa lagstiftningen till . infördes t.ex. bestämmelser i socialtjänstlagen som innebär att det vid åtgärder som rör barn, särskilt ska beaktas vad hänsynen till barnets bästa kräver och en bestämmelse om barns rätt att komma till tals. Dessa förändringar har lett till ökad specialisering. infördes ett antal lagstiftningsåtgärder i framför allt LVU men också i socialtjänstlagen för att stärka skyddet för barn i utsatta situationer (prop. 2002/03:53). LVU kompletterades bl.a. med bestämmelser som syftade till att stärka barnrättsperspektivet på motsvarande sätt som tidigare skett i socialtjänstlagen. Vidare utvidgades anmälningsskyldigheten till att omfatta anställda inom kriminalvården och rättspsykiatriska avdelningar inom . I syfte att öka skyddet för barn mot att utsättas för övergrepp, kränkningar eller annat särskilt skadligt inflytande från personer som finns i barnens närmaste omgivning infördes obligatorisk registerkontroll fr.o.m. för personal vid HVB som tar emot barn (lagen [2007:171] om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn). finns bestämmelser som syftar till att stärka barns och ungas ställning, skapa förutsättningar för en säker och sammanhållen vård av barn och unga samt till att denna vård ges i enlighet med bästa tillgängliga kunskap. Barns och ungas delaktighet och inflytande har t.ex. stärkts genom rätten till information för att bättre kunna ta ställning i frågor som rör dem. Krav på genomförandeplaner när ett barn vårdas i ett familjehem eller HVB har också införts liksom regler för jourhem och möjlighet att vid allvarliga missförhållanden kunna förbjuda fortsatt verksamhet vid HVB (Utveckling av den sociala barn- och ungdomsvården m.m. prop. 2006/07:129). uttrycker ett förhållningssätt till barn som sätter barnet i fokus vid beslut eller åtgärder som berör ett enskilt barn eller en grupp barn. Detta innebär att vid beslut som rör barn ska ansvarig beslutsfattare överväga om barnet eller barnen berörs och i så fall på vilket sätt. Att anamma ett barnperspektiv handlar om kunskaper, attityder och arbetssätt. Det speglar synen på barn som fullvärdiga medborgare och kompetenta individer som ska bemötas med respekt i alla sammanhang. mål för barnrättspolitiken, som utgår från , är att barn ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. En strategi för att stärka barnets rättigheter antogs av (prop. 2009/10:232). Strategin innehåller nio principer som uttrycker grundläggande förutsättningar och arbetssätt för att stärka barnets rättigheter. Dessa är följande: - All lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstämmelse med - Barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sam- - Barn ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som - Barn ska få kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i prak- - Föräldrar ska få kunskap om barnets rättigheter och erbjudas stöd i - Beslutsfattare och relevanta yrkesgrupper ska ha kunskap om bar- nets rättigheter och omsätta denna kunskap i berörda verksamheter. - Aktörer inom olika verksamheter som rör barn ska stärka barnets rättigheter genom samverkan. - Aktuell kunskap om barns levnadsvillkor ska ligga till grund för beslut och prioriteringar som rör barn. - Beslut och åtgärder som rör barn ska följas upp och utvärderas uti- från ett barnrättsperspektiv. Strategin ska vara en utgångspunkt och vägledning för alla offentliga aktörer på statlig och nivå när de i sina verksamheter ska genomföra och säkerställa barnets rättigheter. Den vänder sig således till , regeringen, statliga myndigheter och förvaltning, landsting Strategin syftar till att stärka barnets rättigheter inom alla berörda om- råden och verksamheter på statlig och nivå. strategin vägledande i arbetet för barnets rättigheter och för priorite- ringarna inom barnrättspolitiken. För att utveckla och säkra vård utanför hemmet har på uppdrag av regeringen arbetat med att ta fram underlag som syftar till att vägleda hur barnets bästa samt barnets berät- telse och uppfattning inför beslut ska dokumenteras samt underlag om hur barnets bästa ska beaktas, motiveras och dokumenteras vid bedöm- ning av om polisanmälan ska göras när ett barn misstänks vara utsatt för Ytterligare ett uppdrag avser anmälningar inom den sociala barn- Det handlar bl.a. om att ta reda på orsaker till anmälan, handläggning av inkomna anmälningar samt behovet av att införa statistik om anmälningar. Strategin för att stärka barnets rättigheter i behöver spridas och kommuniceras till kommuner, landsting och statliga myndigheter. första steg tog regeringen . Inom ramen för den överens- kommelse som regeringen träffat med Kommuner och Lands-