prop · H0031d24 · 2012-09-20 00:00:00 — En domstolsprocess kan omfatta flera anmälningsärenden. Tretton domar har meddelats i ärenden som DO drivit i domstol, sju i Arbetsdomstolen och sex i allmän domstol. Fyra av domarna från allmän domstol har vunnit laga kraft. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 tidigare meddelade domar vunnit laga kraft . DO har fått rätt i fyra mål av sju i Arbetsdomstolen och fem (av de tio som vunnit laga kraft) i allmän domstol. DO har alltså haft framgång i nio mål av sjutton, dvs. i ungefär hälften av målen . har DO träffat fyrtionio förlikningar, varav tjugofyra på arbetslivsområdet, fem på utbildningsområdet och tjugo inom övriga samhällsområden. DO har i större utsträckning än granskat arbetsgivares och utbildningsanordnares aktiva åtgärder. Syftet har varit att få huvudmännen att ta ett ökat ansvar för att säkerställa principen om ickediskriminering. Som ett led i arbetet med fokusområdet till hälso- och sjukvård på lika villkor granskade DO 14 universitet och högskolor som anordnar läkar- och sjuksköterskeutbildningar och 10 landsting . Därutöver har DO granskat 13 andra arbetsgivares och utbildningsanordnares arbete med aktiva åtgärder. Totalt har 31 granskningar avslutats . Information, utbildning och rådgivning har färre samtal besvarats i telefonrådgivningen jämfört med . Av de inkomna samtalen rörde kvinnors situation, mäns situation och frågor där kön inte framgick. I den skriftliga rådgivningen har färre frågor besvarats jämfört med . När det gäller den skriftliga rådgivningen är könsskillnaden liten, fler män än kvinnor. Att antalet personer som vänder sig till DO:s rådgivning har minskat kan enligt DO ha samband med att antalet besökare på webbplatsen har ökat. DO har fortsatt att utveckla myndighetens medverkans- och utbildningsinsatser för att uppnå största möjliga effekt. Det har b.la. inneburit att myndigheten fokuserat på att själva arrangera utbildningar i större utsträckning och ett långsiktigt arbete med riktlinjer för en prioritering av medverkansförfrågningar. En viktig faktor i utformningen av diskrimineringslagen, som trädde i kraft , var att stärka skyddet mot diskriminering. Det finns dock tecken på att den nya lagstiftningen mot diskriminering i vissa delar inte har fått fullt genomslag. Det gäller t.ex. tillämpningen av diskrimineringslagens bestämmelser om diskrimineringsersättning och den 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Arbetet med att se till att lagstiftningen är så effektiv och heltäckande som möjligt fortsätter, exempelvis genom arbetet med ett utvidgat skydd mot diskriminering på grund av ålder 2011/12:159). DO har, i enlighet med Statskontorets rekommendation, fortsatt att utveckla delar av verksamheten, t.ex. ärendehanteringen. DO har minskat ärendebalanserna som en följd av vidtagna åtgärder för att förbättra ärendehanteringen, men även som en följd av minskat antal anmälningar. Det finns ett stort intresse från organisationer inom det civila samhället att arbeta mot diskriminering, främlingsfientlighet och andra former av intolerans. Antalet ansökningar om bidrag för sådant arbete har ökat hos från 114 till 129 . Antalet beviljade ansökningar uppgick till 34 och 2011 till 44. Detta är en positiv utveckling. När det gäller organisationer inom det civila samhället inom diskrimineringsområdet, bör de organisationer som arbetar med att förebygga och motverka diskriminering, t.ex. antidiskrimineringsbyråer, särskilt lyftas fram. De fyller en viktig funktion, bl.a. genom sitt arbete med råd och stöd om diskrimineringslagstiftningen på lokal nivå, vilket bekräftas av både DO och tidigare utvärderingar. Arbetet mot främlingsfientlighet, homofobi och andra former av intolerans har intensifierats, liksom arbetet för att stärka homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter. Regeringen har vidtagit flera åtgärder inom dessa områden, men mer arbete kan komma att behövas. Även på internationell nivå har fortsatt att driva på utvecklingen i frågor som rör diskriminering, rasism, homofobi och liknande frågor om intolerans. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet. Förbud mot diskriminering finns inskrivet i ett stort antal konventioner om mänskliga rättigheter. Regeringen har stärkt skyddet mot diskriminering. Arbetet fortsätter med att säkerställa samma skydd oavsett diskrimineringsgrund, att skapa en lagstiftning som är så effektiv och heltäckande som möjligt samt att lagstiftningen fullt ut ska få genomslag. Det handlar t.ex. om ett utvidgat skydd mot diskriminering på grund av ålder. Åldersdiskrimineringen uppstår av fördomar, myter, attityder och uppfattningar som finns om olika åldrar. För att jämna ut orättvisor och ändra attityder och fördomar, behöver politiska åtgärder vidtas, t.ex. i form av stärkt skydd i diskrimineringslagstiftningen. I propositionen Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering (prop. 2011:12/159) föreslår regeringen ändringar i diskrimi- neringslagen som innebär att skyddet mot diskriminering på grund av ålder utvidgas till att omfatta fler samhällsområden. Lagändringarna förelås träda i kraft . Det finns även andra frågor som behöver övervägas i det fortsatta arbetet, såsom hur krav på aktiva åtgärder kan utformas och göras tydliga. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka hur krav på aktiva åtgärder ska utformas och göras tydliga för att bli ett effektivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika rättigheter och möjligheter (dir. 2012:80). Det finns också indikationer på att lagstiftningen i vissa delar inte fått fullt genomslag. Det gäller t.ex. tillämpningen av diskrimineringslagens bestämmelser om diskrimineringsersättning och den s.k. bevisbörderegeln. En översyn kan därför behövas. Därutöver har i ett tillkännagivande hemställt att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett lagförslag om bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder som en form av diskriminering. Enligt utskottets mening måste det säkerställas att reformen både står i samklang med god hushållning i offentlig sektor och beaktar förutsättningarna för näringslivets utveckling. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Inom ramen för EU-arbetet fortsätter att verka för antagandet av ett EU-direktiv som säkerställer samma nivå av skydd mot diskriminering av de diskrimineringsgrunder som omfattas av direktivet, dvs. religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Det formella skyddet mot diskriminering har stärkts och arbete pågår för att i vissa avseenden ytterligare stärka skyddet. Formella rättigheter leder dock inte automatiskt till lika rättigheter i praktiken. För detta krävs åtgärder genom olika insatser och inom olika delar av samhället. Myndigheter, det civila samhället och arbetsmarknadens parter bidrar på olika sätt i detta arbete. DO:s verksamhet är central i strävan efter ett samhälle som är fritt från diskriminering. Regeringen kommer fortsatt att följa att myndighetens verksamhet bedrivs rättssäkert och effektivt. Om diskrimineringslagstiftningen ska få genomslag i samhället i stort behövs dock lokala aktörer, t.ex. antidiskrimineringsbyråer, som kompletterar DO:s roll. spelar en betydande roll i lokalsamhället när det gäller att uppmärksamma och synliggöra olika former av diskriminering och sprida kunskap om bl.a. gällande lagstiftning och DO:s verksamhet. Det är viktigt att organisationer som arbetar med att bekämpa diskriminering, t.ex. antidiskrimineringsbyråer, kan fortsätta sin verksamhet och att det skapas förutsättningar för kontinuitet i verksamheten. Regeringen kommer därför att permanenta stödet till dessa organisationer. Intresset från organisationer inom det civila samhället för att arbeta mot diskriminering, främlingsfientlighet och andra former av intolerans har ökat. Många bedriver sina verksamheter med hjälp av statligt stöd enligt olika förordningar. Som ett led i att säkerställa en hög kvalitet i de verksamheter som tar emot statliga stöd avser regeringen dels att initiera en översyn av villkoren för det statliga stödet, dels att följa upp och utvärdera stödets effektivitet. Regeringen avser därmed att förstärka den fortlöpande kvalitetskontrollen av de verksamheter som får stöd inom det civila samhället och som arbetar mot diskriminering, främlingsfientlighet, homofobi och andra former av intolerans och som erhåller statligt stöd. Insatser mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans Främlingsfientliga och andra uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde, utgör ytterst en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Erfarenheterna visar att arbetet för tolerans, humanitet och öppenhet ständigt måste pågå. Regeringen vidtar flera åtgärder för att motverka olika former av intolerans, bl.a. en treårig satsning för kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans . Skolan utgör en nyckelinstitution i det långsiktiga främjandet av tolerans och öppenhet. Undervisning och utbildningsinsatser intar en särställning när det gäller förebyggande arbete. Det kan därför behövas fler särskilt riktade åtgärder mot skolan. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att få fram den kunskap och det underlag som behövs för regeringens fortsatta ställningstaganden om behovet av ytterligare åtgärder på området. Regeringen har bl.a. tillsatt en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans kan effektiviseras(A 2011:02). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen kommer att överväga om detta arbete behöver ges en mer strukturerad form och hur detta i så fall kan ske. Insatser för att stärka homo- och bisexuella samt transpersoners rättigheter Homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt- personer) drabbas fortfarande av diskriminering och andra kränkningar i det svenska samhället. Detta är oacceptabelt och arbetet för lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer är en viktig fråga för regeringen. Regeringen avser därför återkomma till med en beskrivning av arbetet för att säkerställa lika rättigheter och möjligheter för homosexuella, bisexuella och personer med könsöverskridanade identitet eller uttryck. internationella åtaganden, inklusive rekommendation om skydd mot diskriminering p.g.a. sexuell läggning eller könsidentitet (antagen ) och synpunkter inhämtade från hbt-organi- sationer är bl.a. utgångspunkter för arbetet. Vidare är aktiva insatser från organisationer av olika slag oumbärliga i arbetet mot bl.a. homofobi. Det organisationsstöd som finns hjälper till att skapa bra förutsättningar så att de kan fortsätta att främja lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer, bl.a. med att synliggöra hinder för hbt-personers rättigheter. Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 94 829 tkr prisnivå. 3Motsvarar 94 830 tkr prisnivå. 4Motsvarar 94 830 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Från anslaget finansieras även . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 4.6.22:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för insatser mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans. Anslaget används också för stöd till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt för stöd till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering. Anslaget får till viss del användas för administrativa kostnader . Stödet till organisationer och stiftelser som arbetar med att förebygga och motverka diskriminering ökas med . Statsstöd har tidigare funnits för dessa verksamheter att söka, men stödet har inte varit en permanent post i statsbudgeten. Vidare har stödet legat på en nivå på . Det innebär att anslaget ökas med 2013 jämfört med . Mot ovanstående bakgrund föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar åtgärder för ökad jämställdhet. Insatser som rör diskriminering på grund av kön redovisas under området Diskriminering inom detta utgiftsområde. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande. Övriga insatser på jämställdhetsområdet redovisas därför inom berörda utgiftsområden. har regeringen bemyndigats av att ingå ekonomiska åtagande i fråga om särskilda jämställdhetsåtgärder på högst . Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i denna proposition. PROP 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Regeringen arbetar utifrån följande delmål för jämställdhetspolitiken. -En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. -Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. -Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. -Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. För att säkerställa ett effektivt resursutnyttjande krävs goda förutsättningar för planering och tillräckligt med tid för myndigheter att genomföra insatser i sina respektive verksamheter. Det visar erfarenheterna från regeringens jämställdhetssatsning 20072010. Flera insatser som initierats innebär därför långsiktiga ekonomiska åtaganden under hela mandatperioden. överlämnade regeringen skrivelsen Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 20072010 (skr.2011/12:174) till . I skrivelsen redovisas resultat och effekter av den särskilda jämställdhetssatsning som genomfördes 2010. Jämställdhetssatsningen syftade till att driva på utvecklingen mot ett jämställt samhälle. Den innebar helt nya möjligheter att kraftsamla kring områden i behov av utveckling en strategisk ansats som inte har tidigare prövats inom jämställdhetspolitiken och som möjliggjordes med ett särskilt anslag. Regeringens bedömning är att satsningen har bidragit till att utveckla och förbättra förutsättningarna för ökad jämställdhet inom samtliga jämställdhetspolitiska målområden. Vidare har en grund lagts för att bättre kunna mäta och följa upp utvecklingen av jämställdhetens utveckling i samhället, vilket ger möjligheter till ett kunskapsbaserat arbetssätt i myndigheter, kommuner och organisationer. Jämställdhetssatsningen har även inneburit spridning av kunskaper, erfarenheter och resultat internationellt. I syfte att förbättra uppföljningen av de jämställdhetspolitiska målen har Statistiska central- byrån (SCB) på regeringens uppdrag utvecklat jämställdhetsstatistiken och indikatorer kopplade till de olika målen. Den del av uppdraget som avsåg indikatorer för jämställdhetspolitiken redovisades (U2011/40/JÄM). SCB:s förslag har därefter modifierats och utvecklats i dialog med Uppdraget i sin helhet slutrapporterades (U2012/424/JÄM). Verksamheten är en del av SCB:s årliga statistikproduktion . Sammanlagt 88 indikatorer finns tillgängliga på SCB:s hemsida. Ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken med utgångspunkt i indikatorerna bereds inom och avses presenteras . Målet med ett uppföljningssystem är att det ska bidra till kontinuitet och struktur för jämställdhetspolitiken. Uppföljningen ska vara strategisk och förutsägbar med avseende på vilka aspekter som följs upp. Indikatorerna och den utvecklade jämställdhetsstatistiken ska bidra till bedömningen av måluppfyllelse när det gäller jämställdhetspolitiken . Nedan redovisas översiktligt vilka jämställdhetsinsatser som genomfördes . En mer detaljerad redovisning av resultat inom de olika verksamheterna görs inom respektive politikområde. I bilaga 1 till denna volym ges en särskild redovisning av könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser vid utgången av 2011. I förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, bilaga 4 (volym 1), redo- visas utvecklingen av fördelningen av den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Jämn fördelning av makt och inflytande Regeringens åtgärder för att öka andelen kvinnor i de statligt ägda företagens styrelser har varit framgångsrika. I de helstatliga företagen är andelen kvinnor och andelen män . Om man inkluderar de företag där staten äger delar av företaget är andelen kvinnor och andelen män . I de helstatliga företagen är andelen styrelseordförande som är kvinnor oförändrad och uppgår till . Av de verkställande direktörerna är kvinnor, vilket är en ökning med en procentenhet i jämförelse med 2010. Andelen kvinnor i statliga myndigheters styrelser och insynsråd uppgick och andelen män till . Det innebär att målet kvinnor bland ledamöterna har så gott som uppnåtts. När det gäller ordförandena i dessa styrelser och insynsråd har andelen kvinnor ökat och är nu . Andelen ordförande som är män är . Engagemangsguider för ökad delaktighet har på regeringens uppdrag (U2011/7064/JÄM) fördelat medel till stöd för engagemangsguider. Syftet med stödet är att genom uppsökande verksamhet stimulera ungdomar och kvinnor som bor i områden med lägre organisationsgrad till kontakter med det civila samhällets organisationer inom olika verksamhetsområden. (A2011/881/ARM) att fördjupa den kunskaps- och informationssatsning för att främja jämställdhet och motverka våld och hot i arbetslivet som verket genomförde 2009 och 2010 (A2009/1174/ARM). Inom ramen för uppdraget har bl.a. utarbetat en vägledning som ska användas i inspektionsverksamheten när det gäller hot och våld och jämställdhet i arbetslivet. I en rapport (AG2011/100349) som lämnade till regeringen konstateras att det gjordes 10 500 anmälningar om arbetsolyckor orsakade av hot och våld, varav två 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 tredjedelar kom från kvinnor. Jämfört med motsvarande studier tidigare period minskade antalet anmälningar om hot och våld totalt sett. Minskningen är lika för kvinnor och män, men varierar mellan branscher och regioner. redovisade uppdraget (Fi 2011/2210) att utveckla den bilaga till budgetpropositionen som behandlar ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Redovisningen, som presenterades på en konferens , innefattar förslag till förändringar och en forskningsöversikt. har på regeringens uppdrag (U2011/4664/UC) genomfört insatser för att främja unga föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning. Myndigheten har bl.a. kartlagt i vilken utsträckning unga föräldrar (under ) fullföljer sin skolgång. Kartläggningen visar att över hälften av unga föräldrar har högst en avslutad grundskoleutbildning, vilket påverkar deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Vidare har utvecklat och spridit stödmaterial riktat till kommuner och skolor. Jämställdhet i skolan och högskolan Med utgångspunkt i de erfarenheter som Dele- gationen för jämställdhet i skolan (U2008:08) redovisade i betänkande Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99) fick i uppdrag att genomföra ytterligare insatser för jämställdhet inom skolväsendet (U2011/7067/S). Uppdraget ska genomföras . beslutade regeringen om nya rekryteringsmål för professorer vid universitet och högskolor. Lärosätena har getts ett mål för en minsta andel nyrekryterade professorer som ska vara kvinnor . Beräkningen av rekryteringsunderlaget bygger på antalet lektorer och forskarassistenter fördelat efter forskningsämne. Inget lärosäte har getts mål för perioden 20122015 som är lägre än mål eller utfall för perioden 20052008. fick i regleringsbrevet i uppdrag att lämna förslag på hur rekryteringsmålen kan utvecklas och bli mer effektiva och ändamålsenliga. Uppdraget redovisades och förslagen bereds nu inom . PROP 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet () har på regering- ens uppdrag genomfört en ny tidsanvändnings- undersökning (IJ2008/2170/JÄM). Undersök- ningen, som senast genomfördes , ger kunskap om svenskt vardagsliv och om hur kvinnor och män fördelar sin tid på olika aktiviteter. Det är viktig kunskap för att utforma insatser som syftar till att nå målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. presenterades undersökningens resultat i rapporten . Den övergripande trenden är att kvinnor lägger allt mindre tid på hemarbete och mer tid på förvärvsarbete medan det omvända förhållandet gäller för män. Män förvärvsarbetar dock fortfarande mer än kvinnor en genomsnittlig vardag. Kvinnor arbetar fortfarande mer obetalt än män, men jämfört med har kvinnor i åldersgruppen minskat sitt obetalda arbete med i genomsnitt . För sammanboende småbarnsmammor är minskningen . Det är främst kvinnors förändrade beteende som har bidragit till utjämningen. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Mäns våld mot kvinnor är enligt regeringen den mest akuta jämställdhetsfrågan. Insatser på området har därför högsta prioritet. Den ambitiösa satsning som gjordes under föregående mandatperiod fortlöper. De tre handlingsplanerna Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39), Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) samt Handlingsplan för att förebygga att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) har utgjort ramar för arbetet. Nya åtgärder bygger vidare på handlingsplanerna. Utgångspunkten är att det utvecklingsarbete som genomförs ska integreras i myndigheternas ordinarie verksamhet. För att säkerställa långsiktighet i arbetet har därför fleråriga uppdrag lämnats till olika myndigheter inom många områden. tyngdpunkt har lagts på åtgärder för att förebygga och förhindra sexuellt våld och andra sexuella övergrepp. Regeringen har bidragit till att en nationell hjälptelefon öppnades för personer som är i farozonen för att göra sig själva och andra illa genom att utöva sexuellt våld (U2011/2248/JÄM). Hjälptelefonen ingår i regeringens satsning att stärka det förebyggande arbetet genom att förhindra att sexualbrott begås. Regeringen har också gett i uppdrag att vidareutveckla och genomföra ett utbildningsprogram för bättre bemötande av sexualbrottsoffer i samband med polisanmälan, förundersökning och rättegång. Dessa och andra åtgärder presenterades i informationsskriften Regeringens satsningar för att förebygga och bekämpa sexuellt våld och andra sexuella övergrepp.