prop · GZ03119 · 2012-03-27 00:00:00 — 2011/12:119 vidtagits och ett förslag till ny tillsynslag har lagts fram. NAMA har avvecklat dåliga tillgångar i rask takt och har redan kommit halvvägs mot det mål som satts upp . Till följd av dessa åtgärder har förtroendet för det irländska bankväsendet stärkts. Utflödet av inlåning från allmänheten har minskat, liksom bankernas beroende av likviditetslån från ECB. Det sistnämnda är dock fortfarande stort. De irländska bankerna är i stort sett utestängda från finansiering på den internationella interbankmarknaden. Även budgetkonsolideringen har genomförts snabbare än vad programmet kräver. Såväl besparingarna på utgiftssidan som inkomsterna har överträffat målen. På inkomstsidan blev inkomsterna från mervärdesskatt mindre än beräknat, men det uppvägdes mer än väl av inkomsterna från inkomstskatt, företagsskatt och punktskatter. Ett finanspolitiskt råd också har inrättats. Vidare har regeringen tagit steg mot att förbättra konkurrenskraften. En plan har upprättats för att reformera löneförhandlingarna. Åtgärder har vidtagits för att minska marginalerna på läkemedel. Det finns indikationer på att kostnadsnivå redan sänkts väsentligt. Det återstår dock mycket att göra inom ramen för programmet i fråga om att förbättra konkurrenskraften och återskapa stabiliteten och förtroendet i banksektorn. En viktig aspekt av stabiliseringsprogrammet är hur åtgärderna påverkar välfärden för olika grupper i samhället. Detta är något, som långivarna följer fortlöpande. På uppdrag av har Social Situation Observatory (SSO)1 utfört en studie av hur genomförda konsolideringsåtgärder 20092011 påverkat inkomster och inkomstfördelning i och fem andra länder; , , , och . SSO fann att var det land i gruppen där de negativa effekterna på hushållens disponibla inkomster var störst, totalt sett. Detta förklaras till stor del av att genomfört konsolideringsåtgärderna snabbt. I exempelvis , där genomförandet av åtgärderna har fördröjts har effekterna på den disponibla inkomsten varit över lag väsentligt mindre. Om man ser till hur effekterna fördelar sig på olika inkomstgrupper, utmärker sig för en betydligt mer progressiv fördelning än flertalet andra länder i gruppen. Minskningen av den disponibla inkomsten var ungefär hälften så stor (av inkomsten) för den lägsta inkomstgruppen som för den högsta (). Detta indikerar att den irländska regeringen vinnlägger sig om en socialt acceptabel fördelning av anpassningsbördan. Huvuddelen av pensionärerna tillhörde dem som fått vidkännas de minsta inkomstförlusterna. 1 SSO bildades på initiativ av 2005 och ingår i ett europeiskt nätverk av institut med inriktning på sociala studier. understrykas att vad som avses i studien är åtgärdernas omedelbara Prop. 2011/12:119 effekter, som inte säger något om följderna på lång sikt av programmets Att låginkomsttagare drabbats i lägre grad än andra grupper beror dels på åtgärdernas inriktning, med tonvikt på rationalisering och lönesänkningar i den statliga sektorn, dels på att landet har ett väl utvecklat socialt skyddsnät. Krisen har medfört en kraftig ökning av arbetslöshetsunderstöd och andra sociala bidrag. Vidare bör nämnas att en rad olika åtgärder och lagförslag har snabbutretts med målet att på ett bättre sätt hantera de mest skuldsatta hushållens problem. Bland annat har nya regler tagits fram om personlig konkurs. 6.1En exportledd återhämtning har inletts ekonomiska läge har förbättrats . De makroekonomiska indikatorerna tyder på att en modest exportdriven återhämtning har inletts. Procentuell volymförändring om inte annat anges -7,0 -0,4 -6,9 -0,8 -2,8 -1,6 -4,5 -3,8 -3,0 -1,9 -1,5 -28,7 -24,9 -14,0 -4,5 -4,2 -9,3 Bytesbalans (% av BNP) -2,9 Offentligfinansiellt sparande ** (% av -11,7 -11,5 -9,9 -8,6 -7,5 Primärt sparande** (% av BNP) -9,7 -8,4 -6,6 -4,5 -1,9 Offentlig bruttoskuld (% av BNP) Arbetslöshet (% av arbetskraften) Inflation (årsgenomsnitt %) -1,7 -1,6 **Exklusive kostnaderna för bankstöd BNP minskade mindre än väntat 2010. Den förväntas sjunka något 2012. Den privata konsumtionen fortsätter att minska och har utvecklats svagare än väntat, men uppvägs av en stark ökning av exporten. Exportökningen förutses sakta in , men fortsätter att vara den drivande faktorn i ekonomin. Arbetslösheten har stabiliserats men förväntas vara fortsatt hög . Inflationen är nu positiv, men förutses ligga kvar på en låg nivå. Det är främst energipriserna som driver upp den allmänna prisnivån, medan kärninflationen ligger nära noll. 2011/12:119 fortsätter att falla. 6.2Instabiliteten i eurozonen gör framtiden osäker Även om ekonomiska läge således förbättrats kvarstår betydande risker. De försämrade tillväxtutsikterna för EU som helhet försvårar landets återhämtning. Vid den fjärde programöversynen, som genomfördes , reviderades tillväxt- och exportprognoserna för ned väsentligt . Vid programöversynen reviderades prognosen ned ytterligare något. En svagare ekonomisk tillväxt i medför en risk för att arbetslösheten biter sig fast. En ökad utvandring har dock minskat belastningen på det sociala skyddsnätet. inverkar förlusten av kvalificerad arbetskraft negativt på tillväxtutsikterna, särskilt på . En lägre tillväxt försvårar också budgetkonsolideringen och gör att det krävs större ansträngningar för att minska den stora statsskulden till en hållbar nivå. Enligt IMF:s senaste prognos vänder ökningen av statsskulden nedåt först . Vidare medför turbulensen på de finansiella marknaderna att utsikterna för att återgå till att till väsentlig del finansiera budgetunderskotten på marknaden mera osäkra. Även de irländska bankerna har svårt att få tillgång till marknadsfinansiering. 7 behov av externt stöd De stora problemen i ekonomi innebär att har ett fortsatt behov av externt finansiellt stöd. har bidragit till finansieringen av programmet med från statens likviditetsreserv och pensionssystemet. Det externa stödpaketet består av lån från IMF (ca mdr), EU genom EFSM (mdr), EFSF (mdr) samt bilaterala lån från (ca mdr), (mdr) och (mdr). Avtal har slutits med IMF, EFSM, EFSF och . Utbetalningarna av stödet framgår av tabell 3. Utbetalningsschema externa stödlån till (miljarder euro) Källor: IMF, EU och EFSF Villkoren för utlåning till Företrädare för den har tillsammans med företrädare för den danska regeringen förhandlat med företrädare för den irländska regeringen om villkoren för bilateral utlåning till . Utgångspunkten för i förhandlingarna har varit att få till stånd ett avtal om utlåning med övergripande villkor som motsvarar övriga långivares med samma förmånsställning, dvs. , och EFSF (samt alla övriga innehavare av irländska statsobligationer). IMF och EFSM har ställning som prioriterade borgenärer och kan således få eventuella utestående fordringar reglerade före övriga långivare och innehavare av irländska statsobligationer. För det svenska bilaterala avtalet gäller följande ränte- och återbetalningsvillkor. En rörlig ränta tillämpas och har bestämts till tremånadersräntan för interbanklån i euro (EURIBOR) med ett påslag om . Detta har bedömts täcka långivarens upplåningskostnader och kreditrisken. För de administrativa kostnaderna tas en avgift om ut på varje utbetalat belopp av lånet. Avtalet föreskriver också en löftesprovision om , som betalas tillbaka för lånebelopp, som utnyttjas . innehåller en klausul som innebär att om långivaren skulle få en högre upplåningskostnad än den ränta låntagaren betalar, ska räntan justeras upp i motsvarande mån. Den genomsnittliga löptiden för lånet är . Lånet ska betalas tillbaka kvartalsvis i lika stora poster som det har betalats ut och vara helt återbetalat efter den första utbetalningen. Varje utbetalning förutsätter att den närmast föregående programöversynen har godkänts av EU och IMF. och övriga långivares räntevillkor framgår av tabell 4. Ränta för de olika komponenterna i det externa stödpaketet till 3,0-4,* EURIBOR, 3 mån EURIBOR, 3 mån * Marginalen för ett IMF-lån för den delen av lånet som överstiger av landets IMF-kvot är och därefter. För den delen av lånet som understiger av IMF-kvoten är tilläggsmarginalen . IMF-lån är av dess IMF-kvot. IMF håller på att ratificera en kvotöversyn där kvot skulle öka med , vilket skulle innebära lägre genomsnittliga räntor. Enligt 6 kap. 3 § första stycket budgetlagen (2011:203) får regeringen för det ändamål och intill det belopp som har beslutat för ett eller flera budgetår besluta om utlåning som finansieras med lån i . För ett sådant lån ska enligt 4 § första stycket ränta eller avgift tas ut som motsvarar statens förväntade kostnad för lånet, om inte har beslutat annat. Till den del inkomsterna från sådana räntor och avgifter motsvarar förväntade förluster ska de enligt 5 § första stycket föras till konton i . Konstaterade förluster ska täckas med medel från dessa konton. Enligt 7 kap. 3 § budgetlagen får utlåning för vilken den förväntade risken är låg finansieras med lån i . Med detta avses att lånet till helt övervägande del kan förväntas bli återbetalt. Som riktlinje gäller att kreditrisken kan betraktas som låg om den förväntade risken på goda grunder bedöms understiga . Lånets löptid och motpartens kreditvärdighet ska vägas in vid bedömningen (prop. 2010/11:40 s. 150). Att bedöma kreditrisken vid utlåning till en stat är betydligt svårare än när det gäller andra typer av låntagare. För det första är den makroekonomiska utvecklingen svår att förutse, vilket illustreras väl av den senaste finansiella och ekonomiska krisen. För det andra spelar politiska faktorer in. För det tredje är enskilda stater mer än någonsin beroende av den ekonomiska och politiska utvecklingen i deras omvärld till följd av den fortgående internationella integrationsprocessen. Svårigheterna är givetvis särskilt stora när det gäller en stat som befinner sig i en akut ekonomisk kris. I den nu aktuella situationen är den pågående krisen i euroområdet ytterligare en komplikation. En given utgångspunkt vid bedömningen av kreditrisken är de betyg, som utdelas av de internationellt verksamma kreditvärderingsinstituten. De tre mest betydelsefulla är Moodys, Standard & Poors och Fitch. Deras betyg på lån till framgår av tabell 5. Som jämförelse visas motsvarande betyg för och för regeringsbesluten om undertecknande av lån från till respektive . Kreditbetyg för , och Det kan noteras att två av instituten ger högre betyg än vad och hade då besluten fattades, medan Moodys ger ett lägre betyg. är kreditbetyget för relativt lågt för att gälla ett utvecklat industriland. Risken är således inte negligerbar. har inom ramen för sitt uppdrag att bistå regeringen med att utforma avtal om en kredit till (Fi2010/5536) fått i uppgift att: upprätta en promemoria som kan utgöra underlag för en Prop. 2011/12:119 riskbedömning, beräkna förväntad administrationskostnad och föreslå ersättningsmodell för densamma, och redovisa modeller som återspeglar statens upplåningskostnad och därmed kan utgöra basen för räntesättningen. har genomfört beräkningar baserade på två teoretiskt skilda ansatser; en som baseras på empiriska data för fallissemang och återvinningar, vilka tillsammans utgör den förväntade förlusten, och en där den förväntade förlusten härletts från omfattande marknadsdata, med avdrag för den så kallade riskpremien (vilken påverkas av likviditetsaspekter, osäkerhet på marknaden, allmän riskaversion, valuta, etc.). Eftersom kreditbetyg skiljer sig åt mellan olika kreditvärderingsinstitut har använt empiriska fallissemangsdata och marknadsdata från flera kreditbetygsklasser vid beräkningen av förväntad förlust. Båda ansatserna har sina styrkor och svagheter. Den främsta svagheten med den första teoretiskt mest renodlade metoden är det mycket grunda empiriska dataunderlaget för fallissemang och återvinning för statslån. I det andra angreppssättet utgör den volatila och svårskattade riskpremien ett fundamentalt problem. Forskare och experter från välrenommerade finansiella organisationer har kommit fram till sinsemellan mycket olika skattningar av riskpremiekomponenten. Skattningar av den förväntade förlusten baserade på marknadsdata, reducerade för riskpremien, rör sig därmed inom mycket breda spann. har därför valt att grunda sitt förslag på den första ansatsen: förväntad förlust härledd från empiriska fallissemang- och återvinningsdata, men med en viss anpassning till den information som hämtats från marknadsdata. har sammanställt data över historiska fallissemang och återvinningsgrader på grundval av Standard & Poors och Moodys statistik under 19832010. Det statistiska underlaget är begränsat, eftersom antalet länder i det relevanta riskintervallet är litet och fallissemangen är ännu färre. Den historiska återvinningsgraden vid dessa landfallissemang har dessutom varierat mycket. Historiskt har återvinningsgraden varierat mellan . I likhet med många forskare på området har därför valt att basera sina beräkningar på ett historiskt genomsnitt av återvinningsgraden för seniora icke-säkerställda företagsobligationer. Detta ger ett mycket större och mer stabilt urval. Med detta angreppssätt uppskattar att räntepåslaget för att täcka den förväntade förlusten på ett lån till med en löptid på uppgår till . I låneavtal med och är räntepåslaget . Ett mindre påslag för motiveras av att kreditvärdighet sammantaget bedöms vara högre än vad den var för och när räntevillkoren för dem bestämdes. Dessutom föreslås att ska betala löftesprovision samt avgifter som täcker omkostnader för avtalets upprättande och hanteringen av lånet. Sådana avgifter togs inte ut av och , utan för dessa länder Prop. 2011/12:119 skulle räntemarginalen även täcka dessa kostnader. Vidare har lånet till en kortare löptid än lånen till och . EU har beslutat att underlätta och andra krisländers ansträngningar att bringa ned statskulden till en hållbar nivå genom att inte ta ut något räntepåslag på lån från EFSF och EFSM, efter att ursprungligen ha tagit ut höga påslag. Sedermera har även tagit bort räntepåslaget på sitt bilaterala lån till . Regeringen anser det emellertid inte motiverat att bortse från kreditrisken vid prissättningen av lånet. Den nya budgetlagen föreskriver dessutom att ska ta betalt för förväntade kostnader, inklusive kreditrisken. Alternativt ska anslag anvisas som motsvarar detta belopp. Mot bakgrund av bedömning anser regeringen att ett räntepåslag på bör tas ut på lån till för att täcka kreditrisken. Eftersom EFSF:s upplåningskostnad stigit till följd av sänkt kreditvärdighet kommer sannolikt kostnad för lånet från inte att bli högre än vad betalar till EFSF för jämförbara lån. Det är emellertid svårt att göra direkta jämförelser, eftersom EFSF lånar upp på mycket varierande löptider, vilket gör att den ränta som tas ut av också varierar kraftigt. Det vägda genomsnittet av den ränta betalar för utbetalade lån från EFSF är . Större delen av dessa lån har mycket lång räntebindningstid samt ett räntepåslag. Ett lån från med en räntebindningstid i enlighet med låneavtalet skulle kosta . Bemyndigande för utlåning till Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om ett lån till på högst . Skälen för regeringens förslag: bidrar till internationellt samordnade krisinsatser genom medlemskapet i EU och mellanstatliga organisationer, såsom IMF. Regeringen har redogjort för sin inställning till bilateralt stöd i form av utlåning, senast i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. och öppen ekonomi är känsligt för finansiell instabilitet i och i synnerhet i vår närmaste omgivning. Regeringen anser alltjämt att , vid behov av kompletterande stöd, även bör lämna kredit till annan stat som befinner sig i en särskilt svår situation och med vilken har nära ekonomiska och politiska förbindelser. för svenskt stöd är vidare att andra bilaterala långivare deltar i Mot denna bakgrund har tidigare erbjudit krediter till och (prop. 2008/09:106, bet. 2008/09:FiU34, rskr. 2008/09:177, prop. 2009/10:1 utg.omr. 2, bet. 2009/10:FiU2, rskr. 2009/10:163). är svårt drabbat av den finansiella krisen. Det är därför befogat att bidrar med bilateralt stöd i form av utlåning för att hjälpa har tydliga finansiella kopplingar till många av de största Prop. 2011/12:119 ekonomierna i och resten av världen. Risken för att en finansiell oro i sprider sig är stor, framför allt genom den europeiska banksektorns exponering mot och portföljinvesteringar i från flera EU-länder. Regeringen gör bedömningen att en situation där inte får tillräckligt med finansiellt stöd för att klara sina betalningar och komma till rätta med sin finansiella och ekonomiska kris skulle medföra en ökad risk även för andra mindre euroländer och för . Företrädare för den har tillsammans med företrädare för den danska regeringen förhandlat med företrädare för den irländska regeringen om förutsättningarna för bilaterala krediter till . Som framgår av redogörelsen i avsnitt 8.1 och 8.2 är det en grannlaga uppgift att bedöma risken för utlåning av aktuellt slag, så att den tillsammans med bl.a. upplåningskostnader avspeglas i den ränta låntagaren ska betala för lånet. Mot bakgrund av vad som anförts i fråga om riskerna för utlåningen har regeringen gjort bedömningen att ett lån till med största sannolikhet kan förväntas bli återbetalt, och att det därmed finns förutsättningar för att finansiera utlåningen med lån i samt att räntepåslaget bör bestämmas till . Förhandlingarna har resulterat i ett kreditavtal med villkor som enligt regeringens bedömning är väl lämpade att stödja i den besvärliga ekonomiska situation som landet befinner sig i. bidrar enligt regeringens bedömning också till att stärka den finansiella stabiliteten i . Utlåning till som finansieras med lån i förutsätter enligt 6 kap. 3 § budgetlagen ett bemyndigande från . Regeringen har beslutat att underteckna avtalet som innehåller ett förbehåll om att lånet ska godkännas av . Mot denna bakgrund föreslås att bemyndigar regeringen att besluta om ett lån till på högst . Utlåningens statsfinansiella konsekvenser för är att den påverkar statens budgetsaldo och bruttoskuld (statsskulden och den s.k. Maastrichtskulden) men inte nettoskulden och det finansiella sparandet, eftersom lånet utgör en fordran för staten. Eventuella kreditförluster reducerar det finansiella sparandet. Räntenettot påverkas, eftersom utlåningsräntan är högre än statens upplåningsränta. Räntan på det svenska lånet till innehåller en marginal över EURIBOR för att täcka kreditrisken. För den administrativa kostnaden tas en separat avgift ut. För att säkerställa att inte ska belastas av en negativ räntedifferens innehåller låneavtalet också en klausul som innebär att om skulle få en högre upplåningskostnad än den ränta betalar, ska den sistnämnda räntan justeras i motsvarande mån. DEFINITIONER OCH BEGREPP.......................................................................................... UTSEENDE AV LÅNGIVARENS AGENT OCH NTMA .................................................... FÖRTIDA ÅTERBETALNING OCH ANNULLERING ....................................................... STYRANDE LAG OCH JURISDIKTION ........................................................................... FORMULÄR FÖR JURIDISKT YTTRANDE ..................................................................... 2.NÖDVÄNDIGA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR VARJE BEGÄRAN OM UTNYTTJANDE23 FORMULÄR FÖR BEGÄRAN OM UTNYTTJANDE ....................................................... NÖDVÄNDIGA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR IKRAFTTRÄDANDE............................... Detta LÅNEAVTAL (detta Avtal) är daterat 2012 och upprättat mellan: (1), som låntagare (); och (2), som långivare (). Tillgänglighetstid betyder tiden från och med datum för detta Avtal till och med den dag som infaller trettio (30) arbetsdagar efter IMF:s elfte översyn enligt dess samförståndsavtal med Låntagaren. Arbetsdag betyder (annan än lördag eller söndag) när banker är öppna för allmän verksamhet i och , och vad gäller dag för betalning av belopp uttryckt i euro, dag när också TARGET är öppet för avslut i euro. betyder eller annan enhet som innehar hela eller större delen av valutareserv eller placeringar. finansiella skulder betyder alla skulder vad gäller: remburs (inklusive motsvarighet i elektronisk form); obligation, skuldsedel, eller liknande instrument; sålda eller diskonterade fordringar (förutom fordringar sålda utan regressrätt) kostnaden för förvärv av tillgångar eller tjänster i den mån de förfaller till betalning före eller efter deras förvärv eller innehav av den betalningsskyldiga parten i de fall då förskotts- eller uppskjuten betalning: arrangerats primärt som ett sätt att finansiera tillgången eller tjänsten i fråga eller konstruktionen av tillgången eller tjänsten; eller innefattar en period av mer än före eller efter förvärv eller annan transaktion (inklusive avtal om köp eller försäljning på termin) som har samma kommersiella verkan som ett lån; varje skyldighet till motgottgörelse avseende garanti, gottgörelse, obligation, remburs eller annat instrument utfärdat av bank eller annan finansiell institution garanti, gottgörelse eller annat åtagande att ersätta någon persons finansiella förlust avseende något av de begrepp som angetts i de föregående styckena. Beslut betyder EU:s ministerråds beslut /77/EU daterat att ge finansiellt stöd från EU till och uppdateringar och ändringar av detta beslut. Fallissemang betyder fallissemangshändelse eller varje händelse eller omständighet angiven i paragraf 13.1 som skulle (vid utlöpande av betalningsfri period, avisering, utfärdande av något avgörande under detta Avtal eller någon kombination av det föregående) utgöra fallissemangshändelse. EFSF betyder European Financial Stability Facility, ett aktiebolag med säte i med registrerat huvudkontor på 43, , L-1855 (R.C.S. EFSM betyder European Financial Stability Mechanism upprättad av enligt Rådets förordning (EU) N°407/2010 of 11 2010. EURIBOR betyder den räntesats som visas på skärm EURIBOR sida 01 två (2) TARGET dagar (dag då TARGET är öppet för avslut i euro) före i varje ränteperiod för tillhandahållande av inlåning i euro för en period på tre (3) månader. Om denna sida skulle ersättas eller upphöra att vara tillgänglig kan Långivaren ange en annan sida eller tjänst som visar tillämplig ränta efter samråd med Låntagaren: Om emellertid utnyttjandedagen för den första utbetalningen inte infaller på den sista arbetsdagen av ett kalenderkvartal ska EURIBOR för den första ränteperioden bestämmas genom linjär interpolering mellan EURIBOR för de två löptider som har den kortare och längre löptiden närmast ränteperioden. Den interpolerade räntan ska avrundas till tre (3) decimaler. För undvikande av osäkerhet ska den ränta, som tillämpas för varje påföljande utbetalning med utnyttjandedagen i en bruten ränteperiod vara densamma som den ränta, som redan fastställts för lånets innevarande ränteperiod, dvs. räntan ska inte interpoleras. euro eller EUR betyder det lagliga betalningsmedlet för de medlemsstater i EU som inför euron enligt . ESM betyder den mekanism som inrättats enligt Europeiska rådets slutsatser antagna (rådsbeslut /199/EU) om inrättandet av European Stability Mechanism. Fallissemangshändelse varje händelse eller omständighet som angetts som sådan i klausul 13.1. Extern skuld betyder all offentlig skuld (inklusive skuld avseende swappar och derivat, som ingåtts, garanterats, eller på annat sätt säkerställts av Låntagaren och NTMA) som är (i) uttryckt i eller ska betalas i annan valuta än låntagarens lagliga betalningsmedel och (ii) inte ursprungligen uppkommit genom ett avtal eller instrument som ingåtts med eller utfärdats till långivare som till största delen är bosatt i . Faciliteten betyder den lånefacititet som görs tillgänglig enligt detta Avtal i klausul 2 (Faciliteten). Den slutliga förfallodagen betyder den dag som infaller tio (10) år och sex (6) månader efter den första utnyttjandedagen.