prop · H0031d35 · 2012-09-20 00:00:00 — Attraktionskraft tar avstamp i regeringens befintliga politik och ska bl.a. genom dialog ge möjligheter till erfarenhetsutbyte, möjliggöra innovativa lösningar, goda exempel, tydliggörande av ansvar och roller. Initialt sätts fokus på frågor som berör så väl möjligheterna att bo och leva som att besöka och uppleva. Regeringens insatser för besöksnäringen, för kulturella och kreativa näringar samt Attraktionskraft syftar till att stärka företagandet som det bidrar till attraktiva och hållbara miljöer. regeringen att fortsätta arbetet med destinationsutveckling med kultur- och naturupplevelser i fokus. Inom ramen för det pågående arbetet med destinationsutveckling skapas också förutsättningar att utveckla kombinationer kring turist- och kulturföretagande med andra näringar inom exempelvis gruvnäring, rymdindustri eller jordbruk/skog/djurhållning/fiske. De kulturella och kreativa näringarnas betydelse för innovation och tillväxt bekräftas både regionalt, nationellt och på EU-nivå. Regeringen avser att ta tillvara på erfarenheterna från arbetet för att främja och utveckla de kulturella och kreativa näringarna. Genom de reformer som genomförts inom vård och omsorg har nya marknader och möjligheter uppstått för företagande. För att öka mångfald, kvalitet och valfrihet inom vård och omsorg har regeringen genomfört olika insatser för att stimulera entreprenörskap och företagande inom vård och omsorg. som inrättades av regeringen har lämnat två delrapporter till regeringen med förslag på åtgärder för förnyelse inom vård och omsorg. Regeringen inväntar rådets slutrapport som ska lämnas . Ett dynamiskt och innovativt näringsliv Forskning och innovation är centralt för att stärka och utveckla konkurrenskraften hos det svenska näringslivet och i de svenska regionerna, för att möta de globala utmaningarna samt för att de framtida välfärdstjänsterna ska kunna hålla efterfrågad kvalitet, trots ökad försörjningsbörda. Det är utgångspunkten för den nationella innovationsstrategi, som regeringen arbetat med . Utgångspunkter i dessa processer är bl.a. de analyser och slutsatser som presenterades 2010 av respektive EU om betydelsen av innovation och principerna för innovationspolitiken. Utgångspunkterna i och strategier är den ökade komplexitet som kännetecknar innovationsprocessen och förståelsen av den. Innovation sker allt mer i nätverk och i samspel mellan olika aktörer, även över landsgränser. In- novation omfattar också en mångfald av aktiviteter. Utöver utveckling av nya varu- eller tjäns- tekoncept kan marknadsföring, organisatoriska förändringar, affärsmodeller eller nya produktionsprocesser vara delar av innovationsprocessen. I både och strategier lyfts betydelsen av vetenskaplig kunskapsutveckling och tvärvetenskaplighet fram, liksom nödvändigheten att stärka sambanden mellan utbildning, forskning och innovation i näringsliv och övriga samhället. Även andra källor till innovation framhålls, inte minst den kunskap som finns hos användare, entreprenörer och medarbetare. Individernas centrala betydelse för innovationsprocessen betonas. Vikten av att öka innovationsaktiviteterna i små och medelstora företag och hos offentliga aktörer, exempelvis genom offentlig innovationsupphandling, betonas. Ändamålsenliga regelverk som främjar innovation framhålls som en grundläggande förutsättning. Det svenska näringslivet är i hög grad inflätat i globala värdekedjor och kunskapsnätverk. Det gäller stora som små företag. För att bibehålla en stark position i de globala värdekedjorna är det angeläget att stora som små företag i fortsätter att utveckla kunskap och kompetens för att ta fram världsledande erbjudanden utifrån unika kombinationer av teknik och tjänsteinnehåll. De stora företagen i utgör även en viktig källa till tillväxt och sysselsättning. I en global kunskapsekonomi är det avgörande att fortsatt är attraktivt för investeringar inom dessa koncerner som ger långsiktig sysselsättning och välbetalda jobb. Var investeringar ska ske bestäms alltmer utifrån var i världen de bästa förutsättningarna finns. Därför är det viktigt att arbetskraften, omkringliggande företag, inte minst små och medelstora, och forskningsmiljöer är attraktiva som samarbetspartners för de globala koncernerna i , liksom att de institutionella förutsättningarna i form av regelverk, offentliga system, kultur och attityder etc. är gynnsamma. Även om de stora företagen fortsatt är avgörande för ekonomi kommer huvuddelen av sysselsättningen att skapas i små och medelstora företag. En utvecklad innovationsförmåga bland företag i dessa storlekar är därför av central vikt för . Ett underlag för den nationella innovationsstrategin är regeringens strategi för ökad tjänsteinnovation och genomförandet av denna. En viktig del av genomförandet är dialogen med de 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 innovations- och näringspolitiska myndigheterna om behoven av att utveckla och anpassa kunskapsunderlag, politik och system för innovationsfrämjande så att ett bredare spektrum av innovation beaktas. Förutsättningarna för alla typer av innovationer erfarenhetssåväl som forskningsbaserade, tjänste- och varubaserade, privata och offentliga behöver stärkas för att utveckla konkurrenskraft. Arbetet med att förstärka samspelet mellan EU:s olika instrument (ramprogrammet för forskning, utveckling och demonstration samt konkurrenskraft och innovation och strukturfondsprogrammen) och de nationella och regionala insatserna för innovation fortsätter i dialog mellan regionala företrädare, och berörda myndigheter. Denna dialog är en av de centrala processerna i arbetet med den nationella innovationsstrategin. Det är angeläget att fortsätta att kraftsamla inom områden som är viktiga för att bidra till att möta samhällsutmaningar och stärka konkurrenskraften för företagen i . Detta innebär bland annat att fortsätta stärka flödet av kunskap mellan universitet och högskolor, näringsliv och samhället i övrigt genom samverkan mellan dessa. I detta syfte föreslår regeringen en satsning på utmaningsinriktade strategiska innovationsområden (se avsnitt 3.8.2). Svensk gruv-, mineral- och stålforskning är framstående och är ett av ledande gruvländer. Regeringen vill dock säkerställa att även ligger i framkant inom området. Därför avsätts medel till för en satsning på kvalitativ gruv-, mineral- och stålforskning (se avsnitt 3.8.2). Samverkan och kunskapsflödet kan underlättas genom forskningsinstitutens medverkan inom relevanta områden. Likaså kan de nya, mindre högskolorna och universiteten med stark regional förankring ta en nyckelroll med sin närhet till företagskluster och sin förmåga till smart specialisering. I arbetet med att utveckla samverkansformerna är det angeläget att utveckla kompetensen och strategier för att hantera öppna innovationsprocesser och av gemensamma immateriella tillgångar. Insatserna för att öka nyttiggörandet av resultaten från forskning inom universitet och högskolor samt vid forskningsinstitut fortsätter. En förutsättning för förmåga att kunna delta i den globala konkurrensen om produktion och export av varor, tjänster och system 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 med högt och excellent kunskapsinnehåll är ett närmare samband mellan utbildning, forskning och innovation. Därför är det angeläget att fortsätta utveckla lärosätenas roll och förmåga att bidra till denna utveckling. Som redovisas under utgiftsområde 16 gör regeringen bedömningen att lärosätena bör arbeta mer strategiskt för att underlätta samverkan och nyttiggörande. Regeringen föreslår därför att avsätta särskilda medel för att stimulera lärosäten som är särskilt framstående, och som arbetar med hög kvalitet i sin samverkan med det omgivande samhället. Regeringen avser att stärka medlen för industriforskningsinstituten inom RISE:s strategiska kompetensutveckling i kommande forsknings- och innovationsproposition. Regeringen bedömer också att ett om processutveckling och katalys bör inrättas. Institutet kan bl.a. baseras på kompetens från AstraZe- necas tidigare verksamhet i (se avsnitt 3.8.3). Tillgång och användning av infrastruktur för test, verifiering och demonstration innovationsinfrastruktur är viktigt för innovationsförmågan i . Regeringen avsätter därför medel till för utveckling och tillgängliggörande av test- och demonstrationsmiljöer (se avsnitt 3.8.2). De nationella satsningarna på forskning och innovation ska även stärka position i det internationella forskningssamarbetet, särskilt när det gäller medverkan i EU:s ramprogram för forskning, utveckling och demonstration. Det gäller även svensk medverkan och konkurrenskraft i the Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). EIT får en alltmer strategisk roll i det europeiska samarbetet i och med sin uppgift att integrera processer och aktörer inom utbildning, forskning och innovation, den så kallade kunskapstriangeln. I inledningen av påbörjades förhandlingarna om ett nytt europeiskt ramprogram för forskning och innovation 2020, Horisont 2020. I förslag framhålls vikten av komplementaritet, synergier och interaktion mellan insatserna för forskning och innovation som en avgörande framgångsfaktor för att nå önskade effekter av tillväxt- och innovationsstrategier. Likaså menar att finansieringsinstrumenten på europeisk nivå i ökad utsträckning bör omfamna hela innovationscykeln och omfatta teknologisk, icke-teknologisk, industriell och social innovation. En viktig utgångspunkt i förslaget är en inriktning mot att forsknings- och innovationssystemen i ökad utsträckning ska bidra till lösningar på samhällsutmaningarna. Arbetet för att stärka internationella samarbeten inom forskning och innovation fortsätter . Under det svenska ordförandeskapet i EU formulerades en strategi på EU-nivå för . är koordinator för området Forskning och innovation i denna strategi. Behovet av att stärka svensk attraktionskraft i relation till verksamheter inom prioriterade områden ses fortlöpande över. Kraftsamling, utvecklad samverkan och goda villkor för FoU inom områden av vikt för attraktions- och konkurrenskraft är angelägna för detta syfte. Regeringen har gett (Fi 2011:01) i uppdrag att lämna förslag på skatteincitament för FoU . Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala, nationella som globala lösningar. Det är regeringens övertygelse att klimat, miljö- och energiutmaningarna utgör en möjlighet för teknik, varu- och tjänsteutveckling inom alla branscher. Affärsmöjligheter skapas för svenska företag i och med den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. En omställning till en grön ekonomi innebär möjligheter till nya jobb i både stads- och landsbygdsregioner. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna hanteras av regeringen med flera instrument och inom flera områden. Det behövs därför en fortsatt och utvecklad samverkan mellan myndigheter liksom mellan myndigheter och den kommunala och regionala nivån. Den nationella och regionala tillväxtpolitiken, närings-, miljö-, it-, innovations- och energipolitiken samt politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel ska bidra till att skapa en långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd, förbättrat miljötillstånd, innovationer och export. Omställningen till en grön ekonomi innebär möjligheter för utveckling av svensk miljöteknik, inklusive hållbara varor, tjänster och produktionssystem, och kan därigenom minska miljöpåverkan nationellt och globalt. ska utvecklas mot en grönare ekonomi i samklang med jordens klimat- och miljövillkor som brukar naturen utan att den förbrukas. Tack vare ambitiösa målsättningar, ekonomiska styrmedel och andra kompletterande åtgärder har lyckats förena miljö och företagsamhet. Sambandet mellan tillväxt och negativ miljöpåverkan har brutits. har utsläppen av växthusgaser minskat som den ekonomiska tillväxten ökat med . Svenska miljöteknikföretag erbjuder varor och tjänster som det finns stor efterfrågan på runt om i världen. Ny, grön teknik kommer att vara viktig och efterfrågas när länders energi- och transportsystem ska ställas om. Även den globala efterfrågan på teknik och systemlösningar för t.ex. hållbar stadsutveckling bedöms öka. har hög kompetens inom dessa områden och miljö- och energiteknikområdet har mycket goda förutsättningar att utgöra ett betydande tillväxtområde i . Kunskaper behöver dock i ännu större utsträckning tas tillvara och kommersialiseras. Särskilda satsningar kan förstärka svenska styrkeområden som dessa ytterligare. Små och medelstora företag har sällan egna resurser och satsningar bör därför främst anpassas för denna målgrupp. Vissa marknader utgör en särskilt stor potential för svenska företag som kan exportera miljöteknik och vissa riktade satsningar mot speciellt intressanta marknader är motiverade. För att den gröna omställningen ska skapa ännu fler jobb och företag har regeringen presenterat en bred nationell miljöteknikstrategi i syfte att tydliggöra och fokusera de statliga insatserna. Regeringen fokuserar på genomförandet av strategin, som täcker hela kedjan från forskning och innovation, via affärsutveckling till export. Regeringen kommer också vidareutveckla insatser för att stödja miljötekniksektorn allteftersom kunskapen om vilka åtgärder som ger mest mervärde ökar. Utvecklingen av politiken för en miljödriven näringslivsutveckling ska ske i samverkan med det svenska näringslivet och andra aktörer. Dialoger mellan regeringen eller och representanter för näringslivet m.fl. äger rum kontinuerligt. För att lyckas möta miljö- och klimatutmaningarna som vi står inför krävs också omfattande internationell samverkan. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ionella arbetet inom t.ex. FN och har frågor kring grön ekonomi och grön tillväxt fått stor uppmärksamhet . Regeringen anser att det är viktigt att stödja detta arbete, som siktar mot en global omställning, och att delar med sig av erfarenheter, som i dessa fora även har möjlighet att lära sig av andra. Tillgången till naturresurser är en strategisk fråga både nationellt och på EU-nivå. Här har en unik position med rik tillgång till viktiga naturresurser som malm, , skog och vatten. Den ökande globala efterfrågan på t.ex. mineralråvaror bedöms vara en långsiktig trend och kommer att innebära utmaningar på ett område där regeringen redan arbetar för att främja en ansvarsfull och långsiktigt hållbar utvinning och produktion. har regeringen arbetat med den svenska mineralstrategin som syftar till att stärka position som gruvland genom ett hållbart utnyttjande av svenska mineraltillgångar. Strategin har tagits fram i dialog med berörda aktörer såsom näringsliv, universitet och regioner. För genomförandet av strategin föreslår regeringen att avsätta 2014, 2015 samt 2016. Ramvillkor för företag och konkurrens Goda ramvillkor för företag och företagande är av central betydelse för utvecklingen i landet. Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens skapas förutsättningar för ett livskraftigt, innovativt och dynamiskt näringsliv som kan anpassa sig till nya förutsättningar. Regeringen har genomfört en rad förbättringsåtgärder genom nya eller ändrade regler som utgör ramvillkor för företag, i syfte att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag samt att anställa. Företag i har goda ramvillkor att verka inom, vilket framgår av resultatet från internationella konkurrenskraftsmätningar, se avsnitt 3.5.3. Även om förutsättningarna har förbättrats på många sätt, anser regeringen att det är prioriterat att fortsätta arbetet med att ytterligare förbättra ramvillkoren, inte minst för de små företagen. För att upprätthålla en konkurrenskraftig företagsmiljö för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 svenska företag, utländska etableringar och investeringar är det viktigt att kontinuerligt genomföra förbättringar i de regler och system som omger företag och företagande. Arbetet med att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag fortsätter med oförminskad kraft. Nedan följer ett urval av åtgärder för att skapa bättre ramvillkor för företag som regeringen behandlar i denna proposition. Nystartade och mindre, växande företag kan ha svårt att finna extern finansiering av sin verksamhet. För att stimulera tillgången på kapital i mindre företag föreslår regeringen att det införs ett investeraravdrag för investeringar i mindre företag. Investeraravdraget ska ges till fysiska personer som förvärvar andelar i mindre företag i samband med företagets bildande eller vid nyemission. Avdraget ska ges i inkomstslaget kapital med hälften av anskaffningsutgiften för andelarna, dock med högst per person och beskattningsår. Den nominella bolagsskatten är av central betydelse för företagens investerings- och lokaliseringsbeslut och påverkar därmed i förlängningen produktionen och sysselsättningen i . Många länder i har en lägre bolagsskatt än . Regeringen föreslår därför att bolagsskatten sänks , från till . Förslaget innebär en kostnadssänkning för de berörda företagen, utan att de administrativa kostnaderna påverkas. Som en följd av att regeringen föreslår en sänkning av bolagsskattesatsen föreslås även att expansionsskatten sänks i motsvarande mån, dvs. från till av det belopp som dras av vid avsättning till expansionsfond. Den förslagna sänkningen av expansionsfondsskatten innebär en skattelättnad för de allra minsta företagen. Vid omvandling av den gamla fonden till en ny, avsatt med den nya expansionsfondsskatten, innebär förslaget dessutom en engångsförstärkning för företagen. Regeringen föreslår att reglerna om nedsättning av egenavgifter förenklas genom att reglerna om att avdraget vid beräkningen av egenavgifter för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag ska uppfylla villkor i kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse tas bort. Bakgrunden till förslaget är att kommissionen beslutade att avdraget inte utgör statligt stöd. Kopplingen av avdraget till kommissionens regelverk för statligt stöd av mindre betydelse behövs därmed inte längre. Det innebär i sin tur att kravet på att avdraget ska begäras i inkomstdeklarationen samt skyldigheten att i inkomstdeklarationen lämna de uppgifter som behöver för att kunna bedöma om villkoren är uppfyllda kan tas bort. Reglerna om skattereduktion för hushållsarbete har inneburit tillämpningssvårigheter i fråga om läxhjälp för barn. Regeringen föreslår därför att reglerna kompletteras så att hjälp med läxor och annat skolarbete till barn och unga i , gymnasieskolan och motsvarande skolformer uttryckligen ska omfattas av skattereduktionen. Arbetet ska utföras i eller i nära anslutning till bostaden. Förslaget innebär en förbättringsåtgärd för företag som tillhandahåller sådana tjänster. Den företagsform som de flesta företagare först kommer i kontakt med är enskild firma. De skatterättsliga reglerna för enskilda näringsidkare uppfattas dock som onödigt krångliga. Regeringen har därför för avsikt att tillsätta en utredning som ska utvärdera och se över de skatterättsliga reglerna för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag samt lämna förslag på hur dessa regler kan förenklas och förbättras. En utgångspunkt är att de förslag som utredningen lämnar ska inte rubba neutraliteten och balansen mellan olika företagsformer. Regeringen avser vidare att se över beskattningen vid överlåtelser av kvalificerade andelar i fåmansföretag i samband med generationsskiften. För att möjliggöra att upparbetade värden i befintliga företag med tillväxtpotential tillvaratas är det viktigt att det finns goda förutsättningar för generationsskiften. Reglerna om frivillig skattskyldighet för mervärdesskatt vid uthyrning av verksamhetslokal har kritiserats för att vara komplicerade och administrativt betungande. Regeringen avser därför att göra en översyn av regelverket i förenklingssyfte. Näringslivet har framfört önskemål om förenklad skatteredovisning för små företag. Regeringen kommer att analysera möjliga åtgärder för att underlätta redovisningen för dessa företag. En sådan åtgärd är t.ex. en rak kontant metod. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på hur rättssäkerheten i vissa delar av skatteförfarandet kan stärkas ytterligare (dir. 2012:14). För att ytterligare stärka företags och enskildas rättsäker- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 het vid beskattningen föreslår regeringen ett Moderna regler och effektiv tillsyn rättssäkerhetspaket i tre delar; Det konkurrensrättsliga regelverket och Kon- -en utredning med uppdrag att göra en överkurrensverkets tillsyn vilar på stabil grund. syn av förhandsbeskedsinstitutet, -ett uppdrag till att förbättra hanteringen av ärenden i syfte att stärka rättssäkerheten samt förbättra sin service och kommunikation med företagen, samt -en utredning med uppdrag att ta fram ytterligare förslag för att skapa en modern, effektiv och rättssäker förvaltningsprocess; en viktig fråga att utreda gäller behovet av specialisering av skattemål i domstol. På EU-nivå har kommissionen tagit fram ett meddelande om mervärdesskattens framtid (KOM(2011) 851). Meddelandet har två syften, dels att beskriva de grundläggande dragen i ett framtida mervärdesskattesystem för EU, dels att ange prioriterade områden för ytterligare åtgärder . De grundläggande dragen i ett nytt mervärdesskattesystem är dels ett regelverk för gränsöverskridande handel som baseras på att varor och tjänster beskattas i destinationslandet, dels att systemet är enkelt, effektivt och robust vilket bl.a. innebär ökad harmonisering, stärkta möjligheter till skatteintäkter samt minskade kostnader för efterlevnad och skatteuppbörd. Arbetet kommer i hög grad att påverka de svenska mervärdesskattereglerna och således få stor betydelse för . Kommissionen har även lagt fram ett nytt förslag avseende företagens offentliga redovisning vilket bl.a. syftar till att förenkla för små och medelstora företag, öka de finansiella rapporternas tydlighet för medelstora och stora företag samt öka öppenheten. Rättsakten kommer att påverka de flesta företag och regeringen arbetar därför aktivt med förslaget. Målet för regeringens konkurrenspolitik är att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens som leder till tillväxt. Insatser inom konkurrensområdet för att stärka konkurrenslagstiftningen och tillsynen är av stor vikt för väl fungerande marknader. En ansats i regeringens politik är att synliggöra och renodla det statliga åtagandet och att värna konkurrensneutralitet mellan privata och offentliga aktörer. Uppföljning och förbättring av förutsättningarna för konkurrens på marknader som har öppnats upp är av stor vikt. med att marknader utvecklas och omvärlden förändras måste det dock säkerställas att regelverket är väl anpassat till rådande förhållanden. En effektiv tillsyn är en viktig förutsättning för konkurrensreglernas genomslag och för väl fungerande marknader. En förutsättning är att har de tillsynsinstrument och befogenheter som krävs för att bedriva en effektiv tillsyn. Allvarliga konkurrensöverträdelser begränsar möjligheterna för nya företag att etablera sig och överleva och har negativa effekter för konsumenterna och även för samhällsekonomin. Regeringen har därför tillsatt en utredning i syfte att effektivisera tillsynen på konkurrensrättens område (dir. 2012:37). Utredningen ska bl.a. överväga om det finns anledning att införa bestämmelser som gör det möjligt att tillfälligt avbryta de tidsfrister som gäller vid utredningar av företagskoncentrationer, göra en analys av det svenska eftergiftsprogrammet och undersöka om det finns behov av att införa bestämmelser om ett "kölappssystem". Utredningen ska undersöka om behov av samarbete vid platsundersökningar tillgodoses med den lagreglering som finns eller om reglerna behöver förtydligas eller kompletteras.