prop · GZ03170 · 2012-09-13 00:00:00 — Detta har ytterligare bromsat användningen av forskningsmedel. anser att de stora satsningarna av riktade medel till högskolans forskning inte har avvägts mot de behov av basfinansiering som också är en förutsättning för forskning och forskarutbildning med hög kvalitet vid universitet och högskolor. Formerna för finansiering av forskningen har tillsammans med drivkrafter inom lärosätena skapat risker för en mindre effektiv användning av resurserna. Regeringen bör utveckla formerna för finansiering av forskning och utbildning på forskarnivå för att stärka lärosätenas integritet och ge goda förutsättningar för ett effektivt resursutnyttjande. 7.1.2Stärkt kvalitet i grundutbildningen Det övergripande målet för grundutbildningen vid universitet och högskolor är hög internationell kvalitet. En god utbildning på grundnivå och avancerad nivå lägger grunden för morgondagens samhälle och ska förse med framtidens duktiga forskare. Detta förutsätter att utbildningen är forskningsanknuten och att lärosätena avsätter tillräckliga resurser för de kurser och program som erbjuds studenterna. Vidare har regeringen satt upp som mål att lärosätena ska profilera sin verksamhet och samverka med varandra så att det samlade utbudet inte blir alltför likriktat. Detta ska säkra ett ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN effektivt resursutnyttjande och motverka att utbildningens kvalitet äventyras av utbildnings- och forskningsmiljöer med alltför begränsad kompetens. För att säkra en trygg ekonomisk bas är det viktigt för varje lärosäte att erbjuda ett utbud av utbildningar där studenternas efterfrågan gör det möjligt att avräkna hela det takbelopp som ställts till förfogande i det årliga anslaget. Ett lärosäte som satsar på en egen utbildningsprofil som skiljer sig från andra lärosäten tar en hög risk, eftersom studenternas efterfrågan kan utebli. är mindre riskfyllt att satsa på breda utbildningar, där lärosätet kan räkna med ett stabilt studentintresse. Detta innebär att resurstilldelningssystemet skapar drivkrafter mot en likriktning av utbildningsutbudet vid lärosätena trots det uttalade målet att lärosätena ska eftersträva profilering. En och samma utbildning erbjuds av många lärosäten, något som kan innebära risker för såväl utbildningens kvalitet som effektiviteten i resursanvändningen. Konkurrensen om studenter motverkar att lärosätena tar gemensamma initiativ för att sinsemellan komma överens om att samarbeta och komplettera varandras utbud. Problemen med bristande samverkan och likriktat utbildningsutbud har svårt att få en lösning inom ramen för nuvarande styrsystem. Resurstilldelningssystemet innebär också en risk för generösa bedömningar av studenternas resultat, eftersom medel avräknas från anslaget i takt med att studenterna godkänns i sina kurser. Detta ställer höga krav på välfungerande kvalitetssäkring. Det primära ansvaret för utbildningens kvalitet ligger på lärosätena där den ska säkerställas genom forskares och lärares professionella integritet och lärosätets interna system för kvalitetssäkring. Därtill kommer det nationella system för kvalitetssäkring som har ansvar för. Detta har förändrats och det är för tidigt att avgöra hur det fungerar som motvikt i förhållande till de drivkrafter som ingår i resurstilldelningssystemet. En annan faktor av betydelse för kvalitet och resursanvändning är skillnaderna i ersättningsnivå mellan olika utbildningsområden när lärosätena avräknar medel inom ramen för takbeloppet. Dessa styr i mycket hög grad de resursmässiga förutsättningarna för kurser och program inom olika utbildningsområden, eftersom lärosätena endast i begränsad omfattning omfördelar intäkterna från resurstilldelningssystemet mellan sina olika utbildningsområden. Detta skapar risk för att inte alla kurser och program i högskolan erbjuds med resurser som säkerställer kvalitet och goda studieförutsättningar för studenterna. Former och kostnadsbild för olika utbildningar inom högskolan har förändrats . Det kan inte uteslutas att de skilda ersättningsnivåerna medför att vissa utbildningsområden blir underfinansierade, medan andra överfinansieras. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Ett tredje problem för dagens grundutbildning är att säkra en tillfredsställande forskningsanknytning. Det är svårt både för små och stora lärosäten att förena den bredd som kännetecknar grundutbildningen med den profilering och koncentration till vissa miljöer som krävs för en konkurrenskraftig forskning. Både forskare och lärosäten eftersträvar att beviljas en hög volym externa medel för forskning. är det forskningsmeriter, inte goda insatser i undervisningen, som väger tyngst i den akademiska karriären. Dessa omständigheter bidrar till att duktiga forskare ibland endast i liten utsträckning medverkar i undervisningen på grundnivå och avancerad nivå. Därmed äventyras det samspel som ska utgöra ett kännetecken för universitet och högskolor. Den interna konkurrensen om gemensamma resurser inom lärosätet bidrar till risken att grundutbildningen ibland kan hamna i andra hand. Den uppmärksamhet som forskningsfinansiärer riktar mot lärosätenas uttag av indirekta kostnader för externfinansierad forskning och den höga status som forskningen har inom lärosätena skapar risker för att grundutbildningen missgynnas i den interna resurskonkurrensen. Om lärosätet inte på ett välgrundat sätt avväger resurser mellan grundutbildning och forskning, kan följden bli att de resurser som faktiskt läggs på grundutbildningen blir mindre än vad som avsetts när beslutat om anslag till grundutbildningen. De krav som regeringen ställer på lärosätenas redovisning är viktiga för att stimulera lärosätena att förbättra systemen för redovisning och uppföljning, inte minst för att säkra en skälig fördelning av resurser mellan grundutbildning och forskning. Det är angeläget att regeringen beaktar att de krav som ställs på lärosätenas externa redovisning har betydelse för den interna fördelningen av resurser för olika ändamål inom lärosätena. Enlig bedömning finns en rad faktorer som skapar risker för att kurser och program inom högskolan inte alltid genomförs med de krav på hög kvalitet och god resursnivå som bör ställas. Styrningen skapar drivkrafter mot likriktning som den inte stödjer forskningsanknytning av grundutbildningen. Systemet för ersättning för olika utbildningsområden är i stora drag baserat på förutsättningar som rådde 1993 och tillförda anslagsmedel omfördelas inte inom lärosätena. Detta kan innebära att vissa utbildningar är underfinansierade och andra överfinansierade. Regeringen bör analysera hur stort behov av profilering och koncentration av utbildningen inom högskolan som föreligger. Regeringen bör se över resurstilldelningssystemet för grundutbildningen. Regeringen bör analysera hur en god forskningsanknytning av grundutbildningen kan säkras. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN 7.1.3Bättre kunskap om högskolesektorn Universitet och högskolor bedriver en mångskiftande verksamhet som behöver undersökas ur en rad olika perspektiv. Det är angeläget med fördjupade kunskaper om högskolans verksamhet samt att utbildning och forskning belyses i ett helhetsperspektiv. Inför forskningspolitiska satsningar behövs underlag om var det finns forskningskapacitet och hur snabbt nya forskningsområden kan byggas upp. Vidare är det väsentligt att kunna bedöma hur forskningsanknytning av grundutbildningen kan hålla jämna steg både med förändringar i utbildningsutbudet och med expansionen av forskningen. Det är angeläget att följa upp hur nya former för tilldelning av externa forskningsmedel förändrar villkoren för forskare och lärare i högskolan. På regeringens uppdrag har en särskild utredare redovisat förslag till en ny myndighetsorganisation inom utbildningsområdet. I uppdraget ingår att bedöma vilken myndighet som framöver ska svara för högskolestatistiken och vara statistikansvarig myndighet enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. I ett delbetänkande från utredaren föreslås att det inom den nya myndigheten för kvalitetssäkring och tillsyn ska ingå ett nytt analysuppdrag. Det ingår inte i uppdraget att analysera det statistikansvar för forskning som ligger på SCB eller det analysansvar som ligger på när det gäller forskningen i högskolan. Ansvarsfördelningen mellan de nationella myndigheterna kan enligt mening försvåra statistik och kunskapsbildning som tar sikte på samspelet mellan utbildning och forskning i högskolan. Det behövs mer uppföljning av hur olika former för tilldelning av externa forskningsmedel påverkar verksamheten inom högskolan. Regeringen bör se över ansvarsfördelningen för statistik och fördjupad analys av högskolesektorn. 7.2Att ta ansvar som självständigt lärosäte Den svenska högskolan står inför många utmaningar, inte minst i form av ökad nationell och internationell konkurrens om studenter, forskare och resurser. är det viktigt att den särart och integritet som ska känneteckna universitet och högskolor bibehålls. Lärosätena ska hålla hög kvalitet i utbildningen trots en expansiv verksamhet och återkommande svängningar Lärosätena ska bedriva forskning med hög kvalitet, ett GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET uppdrag som blivit än viktigare med hänsyn till de stora resurstillskott som kommit många lärosäten till del. Med ökade resurser följer höga förväntningar på resultat i form av excellent forskning och innovationer som stärker sysselsättning och tillväxt i . Lärosätena ska axla det ansvar för verksamheten som tillkom med högskolereformen 1993 och som förstärkts i och med beslut i enlighet med prop. 2009/10:149. I detta ansvar ingår: Dimensionering och inriktning av lärosätets utbildning och forskning att väga studenternas efterfrågan på utbildning och de behov av kompetens och kunskap som finns på arbetsmarknaden och i samhället mot de resurser som lärosätet förfogar över och de resurser man kan räkna med . Samspelet mellan lärosätets utbildning och dess forskning att avväga mellan god forskningsanknytning av grundutbildningen och en fokusering av forskningen som ger framgång när det gäller vetenskapligt anseende och forskningsbidrag från externa finansiärer. Hög utbildningskvalitet att prioritera tillgängliga resurser så att kurser och program ges av engagerade och kompetenta lärare och med resurser som säkrar en god undervisning. Integritet gentemot externa forskningsfinansiärer att säkerställa forskarnas frihet och lärosätets handlingsutrymme och balansera detta mot samhällets och finansiärernas önskemål om kunskapsutveckling inom olika fält. Organisation och arbetsvillkor att planera verksamheten så att lärarna ges rimliga arbetsbeting och utrymme för kompetensutveckling och så att det skapas goda arbetsvillkor för lärosätets forskare. Formerna för att tillföra anslag från statsbudgeten till universitet och högskolor skiljer sig mycket från flertalet andra statliga sektorer. Ett särdrag är att lärosätena för sin forskning får konkurrera sinsemellan om en stor del av den statliga finansieringen. Det tudelade finansieringssystemet för forskning ställer krav på lärosätets ledning att prioritera inom anslaget för forskning och forskarutbildning och att avväga mellan olika inriktningar av den forskning som bedrivs vid lärosätet. Sådana prioriteringar har inte haft något mer utvecklat stöd i den interna redovisningen. Jämfört med många andra statliga myndigheter är universitet och högskolor överlag stora enheter. Trots detta drar lärosätena inte nytta av sin storlek genom att använda hela organisationen som riskbärare. Ansvar för att hantera de risker som är förknippade med fluktuationer i studenternas efterfrågan och framgång i att beviljas forskningsbidrag bärs främst av individuella institutioner eller forskargrupper, inte samlat av hela lärosätet. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN 7.2.1Utveckla ledningen av lärosätena Med den självständighet som lagts på universitet och högskolor är deras styrelser en viktig länk när regeringens politik ska genomföras. Styrelserna för universitet och högskolor har ett övergripande ansvar för prioritering av tillgängliga resurser och för uppföljning av verksamhet inom lärosätet. Det strategiska arbetet är en viktig del av styrelsens ansvar. Inför forskningspolitiska propositioner har lärosätena upprättat kunskaps- och forskningsstrategier för att bidra med underlag för regeringens beredning inför dessa propositioner. I regeringens anvisningar inför strategiarbetet har fokus framförallt lagts på lärosätenas forskning. Av granskning framgår att många lärosäten även har utvecklat sina strategiska ambitioner för grundutbildningen. visade granskningen att de strategiska områden som anges i forskningsstrategierna ofta är breda och svåra att följa upp. Ett aktivt styrelsearbete är viktigt för att universitet och högskolor ska kunna axla det ansvar som lagts på dem. Det finns behov av att utveckla lärosätenas interna styrning och verksamhetsuppföljning, något som styrelserna kan bidra till genom att ställa krav på återkoppling. Det är av stor vikt att styrelserna använder sig av möjligheten att själva forma sin roll och sina arbetssätt utifrån lärosätets behov och förutsättningar. För väl fungerande styrelser krävs också bättre introduktion av ledamöterna som skapar sektorsspecifik kunskap och därmed förståelse av dess styrsystem. Ledningen för lärosätet bör ta ansvar inte bara för forskning och utbildning var för sig utan också för samspelet dem emellan. Detta är enligt mening väsentligt både för lärosätet och för högskolans samlade utveckling. Lärosätenas styrelser är motiverade och kunniga, men det finns behov av ett mer aktivt styrelsearbete. För att utveckla styrelsernas arbete behövs också mötesplatser för erfarenhetsutbyte mellan såväl nytillträdda som erfarna styrelseledamöter. Styrelserna för universitet och högskolor bör utveckla sitt arbete med långsiktiga strategier för lärosätet. I arbetet bör ingå hur grundutbildningen kan utvecklas i samspel med lärosätets forskningsprofil. Universitet och högskolor bör samverka sinsemellan för att stärka styrelseledamöternas förståelse av de förutsättningar som gäller för högskolesektorn. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET 7.2.2Bättre uppföljning av resursernas användning Universitet och högskolor förfogar över stora resurser för forskning och utbildning och lärosätena ansvarar för att resurserna används effektivt. Detta förutsätter att lärosätena har god kunskap om hur resurser av olika slag används. har iakttagit brister när det gäller lärosätenas uppföljning av hur tilldelade resurser kommer till användning inom verksamheten. Lärosätenas redovisning ger inte ett tillfredsställande underlag för bedömning av hur stora åtaganden för framtida samfinansiering som lärosätet har gjort. Detta gäller både forskningsbidrag som betalats ut till lärosätet men ännu inte förbrukats och bidrag som beviljats av externa forskningsfinansiärer men som ännu ej betalats ut till lärosätet. Utan överblick över framtida åtaganden är det svårt för lärosätets ledning att fatta välunderbyggda beslut om inrättande av professurer, meriteringstjänster för yngre forskare och andra strategiska satsningar. Det finns svagheter när det gäller kostnadsuppdelningen mellan grundutbildning och forskning i redovisningen. Indirekta kostnader beräknas på grundval av planerad tid bland lärare och forskare, inte den faktiska tidsanvändningen. Detta bidrar till en risk att grundutbildningen missgynnas i den interna konkurrensen inom lärosätet om resurser. Införandet av den så kallade SUHF-modellen har inneburit ett stort steg framåt för redovisning som stödjer ett välunderbyggt beslutsfattande i högskolan. För att möta de brister som har identifierat krävs dock att ambitionsnivån för det pågående utvecklingsarbetet höjs ytterligare. Universitet och högskolor har medgivits vissa undantag från de generella villkor om anslagsutnyttjande som gäller för statliga myndigheter. Syftet är att skapa resursmässig flexibilitet hos lärosätena inför svängningar i studenternas efterfrågan och för att garantera en stabil resursbas för forskningen. Enligt mening är dessa undantag väl motiverade, men de bidrar också till problem med bristande transparens i redovisningen. Därmed försvåras uppföljningen av hur lärosätets resurser för utbildning och forskning kommer till användning. saknas interna system för att samlat följa upp hur stora resurser som faktiskt tilldelas olika kurser och program inom grundutbildningen. Därmed brister det i kvantitativt underlag för lärosätets ledning att diskutera i vilken mån de resursmässiga förutsättningarna för all grundutbildning är rimliga. Varje lärosäte ska med stor självständighet fatta beslut om innehåll och former för den komplexa verksamhet man bedriver. För att lärosätena ska kunna ta ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN detta ansvar är det enligt mening av stor betydelse att beslut om resursernas användning följs upp. En hög grad av självbestämmande ställer krav på relevant underlag både för den interna styrningen och för återrapporteringen till regeringen och andra intressenter. Universitet och högskolor bör utveckla sin kapacitet att följa upp hur resurserna används för olika ändamål inom verksamheten. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Förordning (1996:1515) med instruktion för . Förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Förordning (2000:606) om myndigheters bokföring. Förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Förordning (2006:1228) om internrevision. Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. Förordning (2007:1293) med instruktion för . Förordning (2009:1024) med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Förordning (2009:1273) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd. Förordning (2009:975) med instruktion för . Högskoleförordning (1993:100). Högskolelag (1992:1434). Myndighetsförordning (2007:515). Regeringsform (1972:152). Proposition 1978/79:119, Om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildning. Proposition 1992/93:1, Om universitet och högskolor, frihet för kvalitet. Proposition 1992/93:169, Om högre utbildning för ökad kompetens. Proposition 1992/93:170, Forskning för kunskap och framsteg. Proposition 1994/95:165, Ett högskoleverk. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Proposition 1997/98:1, Budgetproposition . Proposition 2004/05:162, Ny värld ny högskola. Proposition 2004/05:80, Forskning för ett bättre liv. Proposition 2006/07:43, Frihet att välja ett ökat inflytande för universitet och högskolor när styrelseledamöter utses. Proposition 2008/09:134, Forskarutbildning med profilering och kvalitet. Proposition 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation. Proposition 2009/10:1, Budgetpropositionen . Proposition 2009/10:65, Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter. Proposition 2009/10:139, Fokus på kunskap kvalitet i den högre utbildningen. Proposition 2009/10:149, En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor. Proposition 2010/11:1, Budgetpropositionen . Proposition 2011/12:1, Budgetproposition . Regeringens skrivelse 2010/11:136, granskning av effektiviteten i lärosätenas användning av resurser. Regeringens skrivelse 2010/11:137, granskning av oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor. Regeringens skrivelse 2011/12:36, om användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning. Dir. 2011:52, En effektiv myndighetsstruktur i fråga om , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet. 1998:2 R, . Utvecklingen vid de mindre och medelstora högskolorna . 2001:4 R, Examensrättsprövning. 2007:31 R, Hur har det gått? En slutrapport om kvalitetsgranskningar åren 20012006. 2008:22 R, Frihetens pris ett gränslöst arbete. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET 2009:3 R, Högskolans ekonomi 19972007 vad har hänt? 2010:4 R, Lärares och forskares arbetstid en studie baserad på statistik. 2010:10 R, Universitet & högskolor. 2011, Rekordmånga examinerade från högskolan, Statistisk analys. 2011, av forskningstiden ägnas åt att ansöka om forskningsmedel, Statistisk analys. 2011:8 R, Universitet & högskolor. , Verksamhetsplan för . , Vägledning för statliga myndighetsstyrelser, 2008. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m. 2008:19, Hög kvalitet i högre utbildning?. 2008:22, Rekryteringen av internationella studenter till svenska lärosäten. 2009:10, Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet. 2009:25, Resursstyrning i högskolans grundutbildning. 2009:28, Studenternas anställningsbarhet regeringens och högskolans insatser. 2009:29, Gäststudenter i högre utbildning antagning till svenska lärosäten och prövning av uppehållstillstånd. 2010:4, Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning. 2011: 2, Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor. 2011:21, Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN 2011:3, Oförbrukade bidrag för forskning och vid universitet och högskolor. SOU 1992:1, Frihet Ansvar Kompetens. Grundutbildningens villkor i högskolan. SOU 1998:128, Forskningspolitik. SOU 2000:13, Att spränga gränser. SOU 2000:82, Högskolans styrning en utvärdering. SOU 2007:81, Resurser för kvalitet. SOU 2007:98, Karriär för kvalitet. SOU 2012:1, Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. 2011, FoU-utgifter och FoU-årsverken i företagssektorn, universitets- och högskolesektorn samt offentlig sektor . SCB: , . UF 13 SM1001, Forskning och utveckling inom universitets- och högskolesektorn 2009. SCB: , . Statskontoret 2010, Färre men större. Statliga myndigheter åren 20072010. , Årsredovisning 2010. 2003, Fakulteternas utveckling . 2003, Forskning och forskarutbildning. 2007, Finansiering av forskning inom den svenska högskolan 19952006. 2009, Bibliometrisk indikator som underlag för medelsfördelning. 2010:1, Den svenska produktionen av högt citerade vetenskapliga publikationer: VR: . Free degrees to fly: Already a big global business, is higher education poised for take-off?, Economist, 26 Febr. 2005, Starka forskningsmiljöer?, i (red.) I den absoluta frontlinjen En bok om forskningsstiftelserna, konkurrenskraften och politikens möjligheter. Nya Doxa: . GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET , 2001, Kontrovers och konsensus: vetenskap och politik , rapport, 9935104273. Nya Doxa: . , 2011, Utmaningen: Om ansvar, kvalitet och ledning i universitet och högskolor : . Bourke, , & , The efficacy of different modes of funding research: perspectives from Australian data on the biological science, Research Policy 28 (1999), s. 489499. Deiaco, 2003, Att verka i det nya forskningslandskapet av . & 1983, The iron cage revisited: Institutional isomorphism and collective rationality in organizational fields i , 48:147160. , Aaron S. & . Rubinfeld 2004, Exclusion or efficient pricing: the big deal bundling of academic journals, i LJ, vol. 72, (1), 2004. , 2011, Inledning. Humanisterna och framtidssamhället i , et al. Humanisterna och framtidssamhället för Framtidsstudier, Forskningsrapport /1. EUA 2008, Financially sustainable universities towards full costing in European 2009, Analyse af universiteternes og sektorsforskningsinstitutionernes finansiering og organisering. , , 2008, Att kvalitetssäkra högre utbildning en utvecklingsresa från till . , 1998, Hur styr den svenska högskolan? Varför ser styrsystemet ut som det gör? Frølich, Nicolineme, & 2006, Resultatbasert forskningsfinansiering. Vitenskapelig publisering 1991/96-2004. NIFU STEP: . Geschwind, , et al. 2011, Vem ska göra vad? En studie av kopplingen mellan forskning och utbildning. Gollolly, Laragh, & Hooman Momen 2006, Ethical dilemmas in scientific publication: pitfalls and solutions for editors, i Rev Saúde Pública, vol. 40, 2006.