prop · H0031d25 · 2012-09-20 00:00:00 — Avseende regelarbete inom arbetsrättens område som pågår inom EU-samarbetet kan särskilt nämnas hanteringen av de nya förslag från EU- kommissionen som avser ett direktiv om genomförande av utstationeringsdirektivet och förslag till förordning om utövandet av rätten att vidta kollektiva åtgärder i samband med etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, vilka redovisats i resultatavsnittet. Regeringens bedömning är att de insatser som har gjorts inom området förväntas bidra till målet för arbetsrätten; att skapa förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetsta- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 garnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Nedanstående indikatorer har ansetts särskilt betydelsefulla som bedömningsgrunder inom lönebildningsområdet: -Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt. -Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där () har förordnat medlare. , Ingenjörer och Unionen. Till skillnad från det tidigare industriavtalet anslöt sig inte till det nya avtalet. Förbundet menade att det inte gick att förena det nya industriavtalet med samordningen inom LO. inom industriavtalet ställde sig utanför LO-samordningen. Arbetsgivarna inom industrin tecknade för sina omkring 300 000 anställda löneavtal med sina motparter Unionen, och Ingenjörer. 2013 och innebär löneökningar på på årsbasis motsvarar löne- normerande på arbetsmarknaden i sin helhet under avtalsrörelsen 20112012. har starkt ifrågasatts av flera fackförbund och en -Löneutvecklingen för hela arallvarlig situation skulle kunna uppstå om den -Arbetskraftskostnadsutvecklingen inom näringslivet i förhållande till euroområdet och . Avtalsrörelsen omfattade en relativt sett mindre del av arbetsmarknaden då året var ett mellanår i avtalssammanhang. tecknades ca 150 avtal, varav närmare 40 inom ramen för det nya industriavtalet. De övriga större avtal som tecknades gällde vårdsektorn, transportsektorn och . Merparten av de nya avtalen träffades . Det största intresset riktades mot industrin som sedan industriavtalets tillkomst 1997 angivit för löneökningarna på svensk arbetsmarknad och bidragit till få konflikter och till att den konkurrensutsatta industrin varit lönenormerande. tecknades ett nytt industriavtal som gällde fr.o.m. . Avtalet tecknades av , , , Industri- och Kemigruppen, Livsmedelsföretagen, , Skogsindustrierna, Stål- och , Svemek, Teknikföretagen, TEKO, Textil- och Modeföretag och Trä- och Möbelföretagen för arbetsgivarsidan och på arbetstagarsidan GS Facket för skogs, trä och grafisk bransch, Industrifacket , konkurrensutsatta industrin inte längre skulle sätta märket på svensk arbetsmarknad. löper ca 500 avtal ut och avtalsrörelsen kommer att omfatta praktiskt taget hela arbetsmarknaden. En utmaning kommer att vara den konkurrensutsatta industrins roll som lönenormerande för hela arbetsmarknaden. Som nämnts omfattade avtalsrörelsen endast en mindre del av arbetsmarknaden. I nio fall lades varsel om konflikt och av dessa verkställdes fyra. Det rörde sig inte om några arbetsnedläggelser utan enbart om blockader. Det är under MI:s historia som inga arbetsnedläggelser äger rum, vilket får betraktas som anmärkningsvärt med tanke på att så många som ca 150 nya förbundsavtal ändå förhandlades fram. I förhandlingar (hängavtal) på lokal nivå verkställdes stridsåtgärder i ett fall. Det var en strejk av som berörde två arbetstagare som varslats av . Fem medlemmar i () genomförde en 50 dagars strejk vid ett ungdomshem som drivs av . Sammanlagt förlorade således på grund av konflikt 2011, vilket är den lägsta siffran sedan MI startade sin verksamhet. Det förekom inte heller några vilda strejker . Antalet förlorade arbetsdagar till följd av arbetsmarknadskonflikter 2011 redovisas i nedanstående tabell. liga konflikter (då kollektivavtal löpt ut) som olovliga konflikter (då kollektivavtalens fredsplikt gäller) ingår. Tabell 4.8 Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt 20072011 MI utsåg särskilda medlare i tio avtalsförhandlingar mellan förbundsparter, vilket är ungefär lika många som års avtalsrörelse som är närmast jämförbara vad avser avtalsrörelsens omfattning. förelåg varsel om stridsåtgärder i nio av de tio förhandlingar där MI utsett medlare. Därutöver utsågs medlare i ett fall efter en gemensam begäran från parterna. Huvuddelen av medlingarna gällde transportbranschen och flyget. Att så är förhållandet är inte utmärkande , utan det har sett ungefär likadant ut . Parterna på dessa områden har sett till att deras förhandlingar inte sammanfaller med de stora avtalsrörelserna och det har gjort att dessa branscher kommit att dominera antalet medlingar under mellanåren. För medling i lokala tvister förordnade MI fem fasta medlare med varsitt geografiskt verksamhetsområde. Medlarna handlägger i första hand tvister mellan enskilda oorganiserade arbetsgivare och fackliga organisationer (hängavtal). Antalet nya lokala ärenden uppgick till 46. Det är betydligt färre än föregående år då siffran var 62. har det skett en kontinuerlig minskning av ärendetillströmningen vad avser dessa ärenden. Av totalt tolv lokala avtalstvister har tio tvister handlagts av de regionala fasta medlarna. var part i åtta tvister, i två och Arbetares () svarade för 33 av de sammanlagt 46 lokala ärendena. Ingen av SAC:s tvister rörde tecknande av kollektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor, utan varsel om stridsåtgärder användes i intressetvister där tyngdpunkten låg på tvister om lön. Inget medlingsärende gällde heller utländska entreprenadföretag. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 4.9 Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där MI har förordnat medlare, 20062011, år med omfattande avtalsrörelser Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden Det fortsatt låga resursutnyttjandet och konjunkturavmattningen har gjort att löneökningstakten legat kvar på en låg nivå. Löneökningarna januari uppgick till för hela ekonomin. Löneökningstakten har legat relativt stabilt på alltsedan våren 2011 då avtalen löpte ut och nya lägre avtal började gälla. En viss tendens till stigande löneökningar i näringslivet under 20112012 kan dock skönjas. Tabell 4.9 Löneutveckling för hela arbetsmarknaden, 20072011 Procentuell förändring från föregående år Källa: , Årsredovisningen och konjunkturlönestatistiken. Arbetskraftskostnaden för en anställd innehåller lön, lag- och kollektivavtalsreglerade avgifter samt eventuell bonus. Arbetskraftskostnadsutvecklingen i det svenska näringslivet har rört sig ned mot nivåerna i de viktigaste konkurrentländerna. Den av finanskrisen orsakade inbromsningen av kostnadsutvecklingen gick dock snabbare i omvärlden än i , där de relativt höga avtalen fortfarande gällde en bit in på 2010. Detta medförde att arbetskraftskostnaderna ökade något mer i än i konkurrentländerna . tilltog återigen kostnadsökningarna i euroområdet och fortsatte i . I euroområdet blev ökningen densamma som i och uppgick till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.10 Arbetskraftskostnadsutvecklingen inom näringslivet, 20072011 Procentuell förändring från föregående år (aktuell utveckling i SEK) Källa: , och m.fl.1 Vägt med KIX. Löneskillnader mellan kvinnor och män MI ska enligt sin instruktion analysera löneutvecklingen ur ett jämställdhetsperspektiv. En jämförelse av kvinnors och mäns genomsnittliga löner för hela arbetsmarknaden visar att kvinnor 2011 hade av mäns lön, skillnaden var alltså . Om man med hjälp av den statistiska metoden standardvägning tar hänsyn till skillnader i yrke, sektor, ålder, utbildning och arbetstid, blir löneskillnaden för hela arbetsmarknaden. Denna skillnad kallas ofta för oförklarad löneskillnad och kan bero på lönediskriminering eller annat som inte låter sig fångas i mätbara variabler. Resultaten visar på en utveckling med minskade löneskillnader mellan kvinnor och män under 20092011 och gäller för alla sektorer. Studerar man inkomsterna ser man också deltidens stora betydelse för löneskillnaderna mellan kvinnor och män. När avtalsrörelse summeras kan det konstateras att den i likhet med avtalsrörelsen , i mycket liten omfattning medfört ändringar i avtalens bestämmelser med koppling till kvinnors och mäns löner och anställningsvillkor i övrigt. Däremot har parterna under de båda åren inrättat nya gemensamma arbetsgrupper och startat projekt med ambitionen att främja jämställdhet i arbetslivet. Diagrammet nedan visar att det , efter standardavvägning, fanns oförklarade löneskillnader mellan kvinnor och män på mellan olika sektorer. Vidare framgår att kvinnornas lön 2011 var av männens lön inom sektor medans kvinnornas lön inom privat tjänstesektor var av männens. Diagram 4.10 Kvinnors lön i procent av mäns lön sektorsvis efter standardavvägning 20092011 Verksamheten vid MI präglades förutom av avtalsrörelsen och information om förutsättningarna för denna av analysverksamhet, publicering, seminarier och konferenser. MI arrangerade åtta konferenser och seminarier med skilda teman för arbetsmarknadens parter, medlare, ekonomer, statistiker och media. Även representanter för , , affärsbankerna, forskarvärlden, In- dustrins ekonomiska råd och deltog. har också poolen med de 40 fasta medlarna och den egna personalen kompetensutvecklats. De viktigaste publikationerna är årsrapporten och lönebildningen 2011, rapporten Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2011? och den skrift Röster om lönebildning och medling som presenterades i samband med den av MI arrangerade jubileumskonferensen. Den egna analysverksamheten har bestått bl.a. av de avtalsanknutna arbetskraftskostnadsundersökningarna där MI:s beräkningar är en viktig indikator för arbetskraftskostnadsutvecklingen innan avtalsrörelsens utfall ger utslag i konjunkturlönestatistiken. Att effektivisera administrationen och myndighetens it-miljö har också varit angelägna uppgifter . I MI:s regleringsbrev anges att myndigheten ska bygga upp en informationsservice utifrån gällande regler om arbetsrätt och kollektivavtal. Vidare ska MI bl.a. utöka informationen på den egna webbplatsen och delta i myndighetssamarbetet på webbplatsen ska MI redovisa hur arbetet fortskrider. 4.4.6Analys och slutsatser Lönebildning Löneökningstakten har i hela minskat som en följd av finanskrisen. Denna minskning nådde först 20102011 vilket är något senare än i övriga på grund av de treåriga avtalen . Löneökningstakten i har hållit sig på en i princip oförändrad nivå på . Arbetskraftskostnadsutvecklingen i det svenska näringslivet hamnade 2011 på dvs. samma procentuella förändring som i våra viktigaste konkurrentländer. Utvecklingen går således mot en utjämning av kostnadsutvecklingen mellan och övriga . Avtalsrörelsen kan delas upp i två delar där den första var en fortsättning på avtalsrörelsen . Den andra delen inleddes med de avtal som började träffas inom industriavtalets ram från och med mitten av . Avtalen inom industrin angav en löneökningstakt på ett resultat som sannolikt får betydelse för de ca 500 avtal som kommer att träffas . Som tidigare konstaterats var 2011 ett mellanår och ändå registrerades ca 150 nya avtal hos MI. I nio fall lades varsel om konfliktåtgärder och fyra av dem verkställdes. I samtliga fall rörde det sig om blockader. Inga arbetsnedläggelser ägde rum och antalet förlorade arbetsdagar var det lägsta (254) sedan MI startade sin verksamhet. Att arbetskraftskostnadsutvecklingen numera dessutom ligger i nivå med övriga , talar för en positiv utveckling av den svenska konkurrenskraften. Mot nämnda bakgrund kan konstateras att lönebildningen fungerat väl. En utmaning för MI blir att inom ramen för kommande förbundsförhandlingar om löner och allmänna anställningsvillkor förmå parterna att träffa ansvarsfulla avtal som leder till en lönebildning i samhällsekonomisk balans. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 4.5.1Utgångspunkter för områdena arbetsmiljö och arbetsrätt Ett långsiktigt hållbart arbetsliv Regeringens främsta mål är att föra mot full sysselsättning och därigenom minska utanförskapet. Alla människor som kan och vill arbeta ska få möjlighet att göra det utifrån sina förutsättningar. Arbetsmiljön och övriga arbetsvillkor har stor betydelse för att göra detta möjligt. Arbetsmiljöarbetet ska förebygga ohälsa och olycksfall, men också bidra till att utveckla verksamheter och individer. Arbetsrätten ska skapa förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Grunderna för arbetsrätten bör bestå. Arbetsvillkoren ska främja ett långsiktigt hållbart arbetsliv som gör det möjligt för så många som möjligt att träda in, utvecklas och kvarstå på arbetsmarknaden. Arbetsförhållandena ska vara sådana att de inte utestänger vissa grupper eller personer från arbete. Ett arbetsliv i förändring utgör en del av den globaliserade ekonomin med ett ökat internationellt beroende, vilket innebär utmaningar men också möjligheter. En stor utmaning ligger i att framgångsrikt och långsiktigt ta vara på all tillgänglig arbetskraft och att bryta utanförskapet för dem som står utanför arbetsmarknaden och arbetslivet. Arbetsförhållanden och arbetsvillkor har en stor betydelse för att kunna möta utvecklingen på ett bra sätt. Utformningen av det arbetsrättsliga regelverket och arbetsmiljöpolitiken spelar en viktig roll i det avseendet. Arbetsmiljöpolitiken har en viktig uppgift i att bidra till regeringens mål om att alla som kan arbeta ska få möjlighet att göra det utifrån sina egna förutsättningar. Insatser inom arbetsmiljöområdet ska förebygga ohälsa och olycksfall och i övrigt skapa en god arbetsmiljö. Därigenom kan förtida utträde från arbetslivet motverkas 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 och möjligheterna till inträde ökas. En god arbetsmiljö med hänsyn till teknik, arbetsorganisation och arbetets innehåll, där utrymme ges för inflytande, ansvar, lärande i arbetet och kreativitet, kan också utveckla verksamheten och skapa förutsättningar för såväl trygghet som flexibilitet och fler personer i arbete. En viktig del i detta är att arbetsmiljöarbetet systematiskt integreras i verksamhetens planering, styrning och drift. Det är regeringens uppfattning att den goda arbetsplatsen inte bara innebär en arbetsmiljö som är fri från riskerna att skadas eller drabbas av sjukdom. Det ska även finnas möjligheter för de anställda att utvecklas och känna trygghet på arbetsplatsen. Det är i det lokala arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsmarknadens parter som arbetsvillkoren närmare utformas. Arbetsmarknadens parter har också en viktig roll genom möjligheterna att anpassa och komplettera lagstiftningen genom avtal. De har även betydelsefulla uppgifter när det gäller utbildning, informationsverksamhet, kunskapsbildning och kunskapsspridning. En god arbetsmiljö och ett bra arbetsmiljöarbete innebär ett arbetsliv där fler får möjlighet att träda in på arbetsmarknaden och där färre slås ut . Det är betydelsefullt för att kunna möta den demografiska utvecklingen och stundande generationsskiften på arbetsmarknaden. Ett antal viktiga områden för insatser inom arbetsmiljöområdet för perioden 20102015 anges i regeringens skrivelse En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 (skr. 2009/10:248). Handlingsplanen liksom vidtagna åtgärder redovisas under avsnitt 4.4.1. Avsikten är att konkreta åtgärder ska preciseras efter hand. På arbetsmiljöområdet är lagstiftning det huvudsakliga medlet för att slå fast de grundläggande kraven på arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet. Det är angeläget att innebörd och sammanhang tydligt framgår för dem som reglerna riktar sig till. Med en ökad globalisering och större rörlighet mellan olika länder följer ökad invandring, liksom ökad utstationering av arbetskraft. Denna utveckling är i huvudsak positiv, men medför vissa risker för en selekterad arbetsmarknad med sämre arbetsförhållanden för en del av de utifrån kommande arbetstagarna. Arbetsmiljökraven måste upprätthållas på hela arbetsmarknaden. Tillsyn inom detta område är viktig för att skyddet för arbetstagarna ska upprätthållas och rättvis konkurrens på arbetsmarknaden ska kunna råda. En bristfällig arbetsmiljö får inte vara ett konkurrensmedel på marknaden, vare sig nationellt eller inom EU:s gemensamma marknad. Därför bör höga arbetsmiljökrav värnas i EU-samarbetet på arbetsmiljöområdet. Områden för fortsatta insatser För att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningens krav ska få ett effektivt genomslag i samhället och kunna genomdrivas så effektivt som möjligt genom AV:s tillsynsarbete behöver lagstiftningen innehålla möjlighet till effektiva sanktioner när kraven inte följs. En översyn av sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen har därför gjorts för att få detta ändamålsenligt utformat (se vidare avsnitt 4.4.1). Regeringen avser att återkomma med förslag till nödvändiga lagändringar. För att förverkliga en reform av sanktionssystemet fordras ett föreskriftsarbete inom AV. Regeringen föreslår därför en tillfällig förstärkning av verkets anslag för detta ändamål. Utländska arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i bör få en skyldighet att anmäla detta till AV(se vidare avsnitt 4.4.3). AV har fått i uppdrag av regeringen att utveckla och ta i bruk ett register över företag som utstationerar arbetstagare i . Det övergripande målet är att säkerställa att utstationerade arbetstagare omfattas av de rättigheter som följer av utstationeringsdirektivet och att den svenska modellen kan tillämpas. Registret kommer att utgöra underlag för information och tillsynsverksamhet och kräver därför en fortsatt utveckling och förvaltning. Regeringen föreslår en förstärkning av AV:s anslag för detta ändamål. Regeringen avser att återkomma med förslag till nödvändiga lagändringar. Att få till stånd en ökad medvetenhet och kunskap om arbetsmiljö i hela samhället är ett prioriterat område i den arbetsmiljöpolitiska handlingsplanen. Kunskapen från arbetslivsforskningen behöver förmedlas ut i samhället för att komma till nytta vid beslutsfattande och praktiskt arbetsmiljöarbete. utökar regeringen nuvarande kunskapsspridningsuppdrag, till att myndigheten inrättar en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. Funktionen ska inte bedriva egen forskning utan vara en kunskapsförmedlande resurs och nyttiggöra arbetsmiljö- och arbetslivsforskning. Funktionen ska även arbeta med frågor som berör företagshälsovårdens kunskapsutveckling. I handlingsplanen har aviserats att regeringen avser att återkomma i frågan om utformningen av arbetsmiljötillsynen. AV:s pilotprojekt att utveckla och pröva tillsynsmetod enligt s.k. screening (en genomgång av samtliga arbetsställen i en bransch) kommer att avslutas . En utvärdering av projektet kommer att genomföras och redovisas till regeringen . Utvärderingen av pilotprojektet kommer att ligga till grund för regeringens ställningstaganden angående eventuella förändringar av arbetsmiljötillsynen. Fortsatta insatser till stöd för utveckling inom de olika områden som lyfts fram i handlingsplanen kommer efter hand att preciseras. Centralt för regeringens mål att föra mot full sysselsättning och därigenom minska utanförskapet, är att underlätta tillskapandet av nya anställningar för grupper med svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och skapa möjligheter att kvarstå i arbete. Målet för arbetsrätten är att skapa förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Ett väl balanserat och förutsägbart arbetsrättsligt system är en viktig förutsättning för hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Den arbetsrättsliga lagstiftningen ska utgöra en stabil grund för förhållandena på arbetsmarknaden. Det är viktigt med goda relationer på arbetsmarknaden, så att arbetstagarna är trygga och arbetsgivarna vågar anställa. Det arbetsrättsliga regelverket ska vara utformat på ett sätt som både arbetsgivare och arbetstagare i så stor utsträckning som möjligt kan ställa sig bakom. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetsmarknadens parter ska, i enlighet med vad som gäller , i stor utsträckning ha möjlighet att göra anpassningar av gällande regler genom kollektivavtal. Alla människor som kan och vill arbeta ska ges möjlighet att göra det utifrån sina förutsättningar. De arbetsrättsliga reglerna i ska göra det möjligt att kombinera trygga förhållanden på arbetsmarknaden med hög sysselsättning. Det ska vara enkelt att anställa och tillsvidareanställningar ska vara grunden på den svenska arbetsmarknaden. kan tidsbegränsade anställningar spela en viktig roll, inte minst för svagare gruppers möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen slår vakt om den svenska modellen, där förhållandena på arbetsmarknaden i stor utsträckning regleras genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. Regeringen anser att grunderna för arbetsrätten bör bestå. budgetproposition finns dock aviserat vissa mindre förändringar av det arbetsrättsliga regelverket. Arbetet med dessa förändringar pågår, vilket redovisas i resultatavsnittet 4.4.3. Inom EU-samarbetet är regeringens utgångspunkt att fokus främst bör läggas på ett effektivt genomförande av existerande regelverk. Det är vidare viktigt att gemensamt identifiera framtida utmaningar och att fortsätta att analysera och utbyta erfarenheter. Den svenska arbetsmarknadsmodellen ska värnas. Regeringen vill aktivt stödja initiativ från arbetsmarknadens parter som leder till högre varaktig sysselsättning och lägre jämviktsarbetslöshet. Särskilt viktigt är initiativ för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Samtal mellan arbetsmarknadens parter om bl.a. hur ungas inträde på arbetsmarknaden ska kunna underlättas pågår. Initiativ har redan tagits tillsammans med parterna för att utreda förutsättningarna för att skapa ett system för korttidsarbete som ska kunna aktiveras nästa gång en djup och kraftig lågkonjunktur av det slag som inträffade drabbar . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Lönebildningen har en avgörande betydelse för konkurrenskraft, sysselsättning, inflation och andra viktiga delar av den samhällsekonomiska utvecklingen. En väl fungerande lönebildning kännetecknas av att mål som hög sysselsättning, prisstabilitet och en god reallönetillväxt blir möjliga att förena. Parternas ansvar för lönebildningen är en grundpelare på svensk arbetsmarknad. Överenskommelser som kommit till stånd i förhandlingar mellan parterna, ger den legitimitet och stabilitet som i förlängningen är en förutsättning för arbetsfred och en god konkurrenskraft. Statens roll inskränker sig till att skapa förutsättningar genom att lägga grunden för regelverket. I lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL) finns regler om medling, stridsåtgärder och hur tvister på arbetsmarknaden ska lösas och i diskrimineringslagen (2008:567) finns förbud mot bl.a. lönediskriminering. Arbetsdomstolen är det forum som i händelse av en tvist tolkar kollektivavtalen och verkar för att lönebildningen fungerar väl. Verktyg i detta arbete är medling, publicering av statistik, analyser och informationsinsatser vid seminarier och konferenser. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 601 306 tkr prisnivå. 3Motsvarar 601 306 tkr prisnivå. 4Motsvarar 601 305 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är förvaltningskostnader vid () och vissa utgifter för bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. Den huvudsakliga verksamheten är tillsynsverksamhet, kunskapsbildning och informationsverksamhet och kriterieverksamhet. Den del av utgifterna under anslaget som avser AV:s förvaltning uppgick till 2011, vilket var mer än 2010. Anslagssparandet uppgick till . Antalet årsarbetskrafter uppgick till i medeltal 489 .