prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — Anm: Uppgifterna 20062010 bygger på en enkätundersökning. Svarsfrekvensen uppgick för , , , , och . 10Myndigheternas personalansvarsnämnder handlägger ärenden som rör disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning och skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden när det gäller statligt anställda. 11Statens ansvarsnämnd prövar frågor som disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning, läkarundersökning eller avskedande när det gäller statligt anställda med högre befattningar, t.ex. myndighetschefer, domare, åklagare, polischefer och professorer. tar endast upp ärenden på anmälan av anställningsmyndigheten, ombudsmän eller Justitiekanslern. Skrivelser från t.ex. allmänheten tas däremot inte upp av . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.6 Personalansvarsärenden, typ av ärende och utfall Ärenden som lett till Avgjorda ärenden av 20082011 redovisas i tabell 5.7. Tabell 5.7 Antal behörigen inledda anmälningsärenden hos 20082011 - varav avsked/avstängning - varav avskrivna ärenden Anm. Uppgifter om pågående ärenden är anpassad till den redovisningsmetod som tillämpas . föregicks två avskrivna ärenden av delbeslut om åtalsanmälan. inrättades det statliga Nätverket mot korruption. Nätverket består av cirka 110 medlemmar från 85 myndigheter, vilka samverkar mot korruption, mutor och jäv. ansvarar för samordningen av nätverket, vars arbete är inriktat på riskhantering, förebyggande arbete och aktiva åtgärder. Under 20122021 beräknas knappt 57 300 personer i statsförvaltningen uppnå sin pen- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 En av de stora utmaningar som statsförvaltningen måste hantera är generationsväxlingen bland de anställda. För att följa utvecklingen i detta avseende används uppgifter om åldersstrukturen i staten. Som framgår av diagram 5.6 har enbart en marginell ökning skett av andelen anställda vid en jämförelse . Jämfört med 2010 har andelen män ökat med en procentenhet () i denna åldersgrupp, medan andelen kvinnor fortfarande utgör . Det är således fortfarande en jämn könsfördelning i denna grupp. Diagram 5.6 Andelen anställda inom olika åldersgrupper i staten 2006 och 2011 Genomsnittsåldrarna för kompetenskategorierna lednings-, kärn- och stödkompetens avseende samtliga anställda framgår av tabell 5.8. Strukturen är densamma som 2010 förutom att genomsnittsåldern sjunkit med för såväl kvinnor och män som tillhör kategorin kärnkompetens. Tabell 5.8 Genomsnittsålder för respektive kompetenskategori och för samtliga anställda 2011 12 Av dessa ingår drygt 3 300 personer som uppnått sin pensionsålder enligt gällande tjänstepensionsavtal , men som kvarstår i anställning. Medianåldern för personer som tar ut ålderspension uppgick till för både kvinnor och män, dvs. samma förhållande som . Allt fler statsanställda fortsätter att arbeta efter 65-årsdagen. Antalet statsanställda med månadslön och som är eller äldre har fortsatt att öka och uppgick till 1 165 personer, att jämföra med 974 personer 2010, 808 personer 2009 och drygt 30 personer 2002. Jämfört med 2010 har antalet ökat för såväl kvinnor som män inom samtliga kompetenskategorier. Fördelningen efter kompetenskategori och kön framgår av tabell 5.9. Tabell 5.9 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön 2011 Utbildningsbakgrund bland de statsanställda Medelåldern är högre inom statlig sektor än på den övriga arbetsmarknaden, för både män och kvinnor 2011. En stor anledning till detta är att utbildningsnivån i statlig sektor är högre än på arbetsmarknaden i övrigt, vilket innebär att de anställda i de yngsta åldersgrupperna är få. Av de anställda inom statlig sektor hade eftergymnasial utbildning. En majoritet av dessa har en utbildning som är eller längre. På arbetsmarknaden i stort var andelen med eftergymnasial utbildning 42 procent13. Män i staten har i snitt en högre utbildningsnivå än kvinnor inom staten. Bland yngre statsanställda är dock inte den skillnaden lika tydlig, däremot finns stora skillnader mellan vilka utbildningsområden som män och kvinnor finns inom. Inom det enskilt största utbildningsområdet säkerhetstjänster finns en mycket stor 13 Enligt uppgift från . Tillfredsställelsen över arbetssituationen fortsätter att vara mycket hög inom den statliga sektorn enligt årets arbetsmiljöundersökning. avviker sektorn negativt i förhållande till andra sektorer när det exempelvis gäller hot och våld. Detta område inkluderar poliser och militär personal. Även inom teknikområdet dominerar männen, medan kvinnorna är fler inom övriga områden, främst inom samhälls- och beteendevetenskap, företagsekonomi, handel och administration, juridik och rättsvetenskap samt hälso- och sjukvård. Praktikantprogram i statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning m.m. Enligt regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011201614 framgår bl.a. att hela den offentliga sektorn behöver ta ett större ansvar för att skapa arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning. Staten bör vara ett föredöme. Nedan redovisas två uppdrag som rör den statliga sektorn. Arbetsförmedlingen redovisade förslag till utformning av ett praktikantprogram i statliga myndigheter för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga (dnr A2012/1321/A). Förslaget har utarbetats på uppdrag av regeringen i nära samråd med . Syftet med programmet är att deltagarna ska få erfarenhet av arbete inom statliga myndigheter, vilket kan förbättra deras möjligheter till ett framtida arbete med eller utan lönesubvention. Regeringen avser att ge Arbetsförmedlingen uppdraget att stegvis implementera praktikantprogrammet utifrån tillgången på lämpliga arbetssökande och platser (se utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv avsnitt 3.5). har det genomförts tre regionala konferenser15 riktade till kommuner, landsting och statliga myndigheter om insatser för att skapa arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning i den offentliga sektorn. Konferenserna har genomförts av Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) i samråd med Arbetsförmedlingen, och Kommuner och Landsting i enlighet med uppdrag i Handisams regleringsbrev . Enligt regleringsbrevet ska uppdraget redovisas . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tjänstepensioner vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner En särskild utredare har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av regleringen av tjänstepensioneringen för de anställda vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Betänkandet Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten (SOU 2009:50) har remissbehandlats. Beredningen av betänkandet har avslutats. Regeringen avser inte att gå vidare med utredningens förslag, utan bedömer att pensionsvillkoren på scenkonstområdet bör regleras genom kollektivavtal. Regeringen avser att återkomma till i frågan. Se vidare utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid avsnitt 2.2.2. Regeringen noterar att utvecklingen är fortsatt positiv för samtliga delmål som har ställts upp för staten som arbetsgivare och där utvecklingen följs upp med angivna indikatorer. -Löneutvecklingen i staten fortsätter att relativt väl följa utvecklingen på arbetsmarknaden i stort. -Andelen kvinnor på ledande befattningar har ökat om man exkluderar anställningar inom Försvarsmakten. -Löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter att minska. -Andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat på samtliga nivåer. -Sjukfrånvaron i staten är på oförändrad låg nivå. -Antalet nybeviljade sjukpensioner minskar. 14Beslutad (dnr S2011/5905/FST). 15Se kraften och kompetensen en konferens om arbetsliv och möjligheter. Statskontoret har i sitt regleringsbrev för getts i uppdrag att genomföra en analys av hur myndigheterna arbetar med att förebygga och hantera hot, våld och andra 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Uppdraget ska redovisas . I samband med att Arbetsgivarkollegiet fastställde en arbetsgivarpolitisk strategi med start fastställde kollegiet också ett antal gemensamma åtaganden där medlemmarna, dvs. myndigheterna förbinder sig att, tillsammans med , förverkliga och uppfylla strategins intentioner. För att uppfylla strategin har en plan för gemensamma aktiviteter utarbetats av medlemmarna och kansliet. Regeringen följer detta arbete. Det tillgängliga underlaget, som redovisats i avsnitt 5.3.2, visar att kompetensförsörjningen i staten i huvudsak fungerar väl. Fler statsanställda som är eller äldre väljer att fortsätta sin tjänstgöring. Staten har dock enbart fått en marginell ökning av antalet yngre bland sina anställda. Det är positivt att äldre medarbetare väljer att stanna kvar längre i sin anställning. är det angeläget att de statliga arbetsgivarna fortsätter att arbeta för att attrahera yngre arbetskraft. Generationsväxlingen ses i många fall som en möjlighet till bl.a. kompetensväxling och kommer att kunna hanteras på ett för verksamheterna positivt sätt. De statliga arbetsgivarna bör dock fortsätta att utveckla formerna för att marknadsföra staten som en attraktiv arbetsgivare. Det är i första hand medlemmar som ska bedöma verkets resultat. Den servicebarometer som sammanställt visar på en nöjdhet i nivå och med fortsatt goda resultat för verket som helhet med en nivå där är nöjda. Trots en fortsatt strävan av för en ökad svarsfrekvens avseende Medlems- och chefsbarometern ligger dessa kvar på motsvarande nivåer som för . har också i uppgift att utföra stabsuppgifter åt regeringen. Regeringen bedömer att dessa har utförts på ett tillfredsställande sätt. Enligt regeringens bedömning tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar. Verket bedriver ett strategiskt arbete med sin egen kompetensförsörjning. Utifrån en sammanvägning av ett antal indikatorer (driftskostnader, nöjd-kund-index, analys av kostnadsutvecklingen samt säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar, för mycket utbetald pension och aktualiseringsgrad) bedömer regeringen att SPV hanterar den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett tillfredsställande sätt. Regeringen erfar att SPV ser över möjligheten att ta fram nyckeltal som speglar driftskostnaderna för verksamheten och kostnadseffektiviteten på ett bättre sätt. För att få bättre och mer komplett information i stickprovskontrollen av felaktiga utbetalningar har SPV tagit fram en ny utbetalningskontroll som kommer att användas . SPV kommer mot bakgrund av fortsatt låg svarsfrekvens i nöjd kund undersökningen att se över metoden för undersökningen . Regeringen bedömer att SPV tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar. SPV arbetar aktivt med sin strategiska kompetensförsörjning och för att vara en attraktiv arbetsgivare. Den fortsatta positiva utvecklingen av myndighetssamverkan i gynnar såväl staten totalt som berörda deltagande myndigheter, där SPV är en av aktörerna. Regeringens beslut om justering i försäkringsmodellen för statens avtalsförsäkringar bidrar till de intentioner om stabila och förutsägbara som regeringen hade 2004, då det beslutades att avkastningen skulle knytas till den 10-åriga statsobligationsräntan. för utveckling i staten () bedöms i huvudsak ha fullgjort sina uppgifter. har sedan tillkomsten haft en förhållandevis begränsad basfinansiering, som kompletterats med ett antal komplexa tidsbegränsade uppdrag med särskild finansiering. En myndighet av storlek har begränsade möjligheter att verka. Bland annat har sårbarheten i den egna kompetensförsörjningen varit påtaglig. Detta har sammantaget bidragit till att förutsättningarna för att bedriva en resursmässigt effektiv verksamhet inte kan anses föreligga. ska därför avvecklas . Regeringen beslutade (dnr S2012/4207/, delvis) att ge i uppdrag att förbereda och genomföra en avveckling av . Av beslutet framgår vidare att regeringen avser att återkomma i frågan om i vilken grad befintliga arbetsuppgifter fortfarande ska bedrivas i statlig regi och i så fall hur och var (se nedan under 5.4). har i enlighet med uppdraget redovisat de ekonomiska, verksamhetsmässiga och personella konsekvenserna som en avveckling innebär. Regeringens mål för staten som arbetsgivare är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Genom den arbetsgivarpolitiska delegeringen har myndigheterna en betydande frihet att själva utforma sin organisation och kompetensförsörjning. De av regeringen angivna delmålen för de statliga arbetsgivarna kvarstår. Regeringen framhåller vidare att en god arbetsmiljö är viktig både för medarbetarnas hälsa och utveckling och för verksamhetens långsiktiga effektivitet. De statliga myndigheterna måste bli bättre på att erbjuda praktikplatser och anställa fler personer med funktionsnedsättning. I samband med att avvecklas avser regeringen att låta Statskontoret överta uppgiften att uppmärksamma regeringen på behov av samlade stödinsatser för kompetensförsörjningen i statsförvaltningen. har även haft uppdraget att för statsförvaltningen upphandla och tillhandahålla utbildningar i ämnen som rör Europeiska unionen. Det är regeringen avsikt att det uppdraget ska överföras till för europapolitiska studier (Sieps). När det gäller EU-området har även verkat inom området tjänster och anställningar inom EU:s institutioner. Uppgiften är central för att ett rimligt antal svenska medborgare även ska verka inom unionens institutioner och organ. Det är regeringens avsikt att denna uppgift kommer att överföras till den nya myndigheten och högskolerådet som inleder sin verksamhet . Till denna myndighet förs också uppdrag 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 att administrera och informera om nordisk och europeisk utbytestjänstgöring. Den svenska förvaltningsmodellen med fristående myndigheter med en hög grad av delegerat ansvar från regeringen, innebär att det ställs stora krav på varje myndighet att på olika sätt vidareutveckla sin verksamhet och organisation. En omfattande satsning i form av ett projekt om offentlig etos och värdegrundsfrågor i statsförvaltningen har genomförts 2012. Syftet med projektet har varit att de anställdas kunskaper om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman ska stärkas. Regeringen ser det som angeläget att de erfarenheter som upparbetats tas till vara och utvecklas. För att statsförvaltningen ska kunna möta framtidens utmaningar, att upprätthålla och förstärka medborgarnas förtroende är det viktigt att arbetet med värdegrundsfrågor fortsätter. Mot denna bakgrund satsar regeringen 20132016 för att fortsatt främja värdegrundsarbetet i den statliga förvaltningen. Regeringen har i skrivelsen Utnämningspolitiken (skr. 2009/10:43 s. 14) samt i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175 s. 127) anfört att en särskild utredare bör få i uppdrag att pröva om de befintliga anställningsvillkoren för chefer som leder myndigheter som lyder under regeringen uppfyller ambitionen att vara öppna, tydliga och ändamålsenliga. tillkallade regeringen en särskild utredare för att se över anställningsvillkoren för chefer som leder myndigheter som lyder under regeringen. Utredaren skulle bl.a. undersöka i vilken utsträckning regeringens ambition att anställningsvillkoren ska vara öppna, tydliga och ändamålsenliga har uppfyllts. Syftet med översynen var att säkerställa att anställningsvillkoren är utformade på ett sådant sätt att de dels främjar möjligheterna för regeringen att rekrytera de mest lämpade personerna, dels motsvarar regeringens krav på god ekonomisk hushållning med statens resurser. I uppdraget ingick bl.a. att pröva om den ordning med visstidsanställningar som gäller för flertalet av myndighetscheferna är ändamålsenlig 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 samt analysera regelverket och praxisbildningen avseende avgångsförmåner för de aktuella cheferna. Utredaren skulle vid behov lämna förslag till ändrade eller nya anställningsvillkor. Utredningen överlämnade sitt betänkande Myndighetschefers villkor (SOU 2011:81). Betänkandet har remitterats till 46 statliga myndigheter och 7 andra organisationer. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2011/10980/). Betänkandet innehåller dels ett antal förslag till författningsändringar, dels ett antal bedömningar och förslag till utveckling av regeringens roll som arbetsgivare för myndighetscheferna. Förslagens karaktär gör det möjligt för regeringen att pröva betänkandet i olika takt, vissa frågor kan därför komma att hanteras snabbare än andra. Regeringen avser dock att löpande hålla informerad om de förändringar av myndighetschefernas anställningsvillkor som kan bli aktuella mot bakgrund av det nu föreliggande utredningsförslaget. Tabell 5.10 Anslagsutveckling 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Anslaget används bl.a. för sådana stabsuppgifter som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation, t.ex. statistikuppgifter för uppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitik och uppgifter i anslutning till utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst. Anslaget används vidare för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området, t.ex. för konsult- och utredningsuppdrag. Anslaget används även för kostnader för vissa nämnder. Dessa avser främst arvoden till ledamöter och ersättare i , Offentliga sektorns särskilda nämnd och Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd. Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till . 5.5.21:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 5.12 Anslagsutveckling 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Anslaget används för statliga tjänstepensionsförmåner, grupplivförmåner, personskadeersättningar m.m., samt för särskild löneskatt respektive särskild premieskatt på dessa förmåner. Förmånerna regleras huvudsakligen i kollektivavtal som sluts mellan och de centrala arbetstagarorganisationerna på det statliga avtalsområdet. För de förmåner som slutligt ska belasta anslaget betalar berörda myndigheter och icke-statliga arbetsgivare (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) försäkringsmässigt beräknade , som redovisas under inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter. Premierna utgör en del i den statliga försäkringsmodellen. Inom ramen för försäkringsmodellen finansieras förmånerna fullt ut. Under ett budgetår motsvaras dock utgifterna på anslaget inte av inkomsterna på inkomsttiteln, vilket följer av att premierna avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal, medan anslaget belastas med de förmåner som betalas ut till pensionärer och andra förmånstagare. Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare och nivån på deras förmåner. Antalet förmånstagare påverkas bl.a. av åldersstrukturen, sjukligheten och eventuella strukturförändringar inom statsförvaltningen. Förmånsnivåerna påverkas bl.a. av individernas pensionsgrundande löner och av hur inflationen och inkomsterna utvecklas. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) SPV disponerar för administrationskostnader det belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som anges i verkets regleringsbrev. uppgår detta till . Därutöver fastställer regeringen de administrationsavgifter som de s.k. självförsäkrarna, dvs. de myndigheter m.fl. som skuldför sina pensionsåtaganden i respektive balansräkning, ska betala till SPV. uppgick dessa till ca . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.14 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. De förändringar som redovisas under posten Övriga makroekonomiska förutsättningar är främst hänförliga till prisbasbeloppet, vilket beror på att flertalet förmåner som belastar anslaget indexeras med prisbasbeloppets förändring. Nybeviljade förmåner påverkas även av antagandena om hur inkomstbasbeloppet och lönerna kommer att utvecklas. I posten Volymer avspeglas det pågående generationsskiftet inom statsförvaltningen. I posten Övrigt ingår en kompensation för att belastningen på anslaget av statliga tjänstepensionsförmåner som bruttosamordnas med den allmänna pensionen blev högre än beräknat när inkomstpensionerna minskade 2011 p.g.a. balansen i det allmänna pensionssystemet. Vidare ingår effekten av att affärsverket medges att per få betala en engångspremie för att SPV ska överta ansvaret för vissa pensionsutfästelser som affärsverket redovisar i sin balansräkning (se vidare utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 3.7.17). Engångspremien redovisas under inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter, och efter betalningen kommer de berörda förmånerna att belasta anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Regeringen föreslår att 11 anvisas under anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 11 662 000 000 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kronor, 11 respektive 12 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Skälen för regeringens förslag: SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen där mycket stora penningflöden hanteras. SPV hanterar även flödet för Individuell ålderspension (IÅP) och Kåpan. Enbart det senare flödet omsätter och faktureras med väldigt för betalning. Skulle t.ex. betalningen för de två största fakturorna utebli en månad motsvarar det ett belopp och en räntekontobelastning på . Regeringen anser att ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i bör finnas även 2013. För att minimera risken för övertrassering av likvida medel föreslås att krediten avseende förmedling av avgiftsbestämda förmåner även 2012 uppgår till , dvs. samma nivå som . Krediten för att tillgodose likviditetsbehov i samband med pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning föreslås fortsatt uppgå till , vilket är samma nivå som gäller . Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose SPV:s behov av likviditet i samband med pensionshanteringen, dvs. avseende pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning samt för IÅP och Kåpan. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området Statistik omfattar () verksamhet som är produktion, spridning, utveckling och samordning av statistik. SCB ansvarar för att producera dels officiell statistik inom flera områden, t.ex. arbetsmarknadsstatistik och nationalräkenskaperna (NR), dels annan statlig statistik. På uppdrag producerar myndigheten även statistik åt andra statistikansvariga myndigheter och övriga beställare. SCB har även till uppgift att samordna officiella statistik som 27 myndigheter ansvarar för. SCB är den största av de statistikansvariga myndigheterna och ansvarade 2011 för 127 av totalt 356 produkter som avsåg officiell statistik. av SCB:s verksamhet finansieras genom avgifter från främst uppdragsfinansierad statistikproduktion. Statliga myndigheter utgör den största kundkategorin och står för ungefär tre fjärdedelar av avgiftsintäkterna. Målet för verksamheten är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Ett villkor är att kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska och att statistikproduktionen ska vara effektiv. SCB har inom ramen för den anslagsfinansierade verksamheten, som uppgick till totalt ca , producerat statistik i enlighet med den arbetsplan som myndigheten lämnade till regeringen (dnr Fi2011/596).