prop · H00363 · 2012-12-27 00:00:00 — I utredningens uppdrag ingick att kartlägga utrikes födda kvinnors och mäns uttag av föräldrapenning samt att föreslå åtgärder som ökar möjligheterna för nyanlända utrikes födda kvinnor och män att kombinera föräldraskap med arbete och deltagande i etableringsinsatser. Utredningen redovisade sitt slutbetänkande (SOU 2012:69) och förslagen bereds inom . Stimulanser för snabbt kommunmottagande För att stimulera ett snabbt kommunmottagande avser regeringen att förändra den grundersättning som betalas till kommuner som gör överenskommelser om flyktingmottagande. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att avsätta under 2014-2016 för ändamålet. Dagens grundersättning är ett engångsbelopp på . Detta belopp betalas ut oberoende av hur många nyanlända en kommun avser att ta emot eller hur överenskommelsen efterlevs. För att ytterligare stimulera kommunernas mottagningskapacitet avser regeringen att införa en möjlighet för kommuner att få kostnadstäckning för hyreskostnader som uppstått innan nyanlända haft möjlighet att flytta in. Kommunen ska kunna få upp till per familj om de haft hyreskostnader i samband med att en Prop. 2012/13:63 bostad gjorts tillgänglig för anvisning av nyanlända. Ytterligare utveckling av reformen Samhällsorientering ingår som en obligatorisk del i nyanländas etableringsplan. trädde en ny lag ikraft som syftar till att kommunerna ska kunna samverka med varandra i fråga om samhällsorientering. Lagen förväntas leda till att kommunernas praktiska möjligheter att tillhandahålla samhällsorientering förbättras. Regeringen har lämnat uppdrag i regleringsbrev om samverkan och samordning bl.a. avseende ersättningar som är väsentliga för den nyanländes försörjning, bosättning och åtgärder i syfte att korta handläggningstiderna för folkbokföring. , , och samarbetar för att korta ledtiderna för utbetalning av etableringsersättning. Insatser för ökad sysselsättning och företagande Regeringens långsiktiga sysselsättningspolitik fokuserar på åtgärder som stärker utbudet av arbetskraft, eftersom erfarenheten visar att det är utbudet av arbetskraft som bestämmer sysselsättningens storlek. Andra åtgärder som bidrar till att uppnå integrationspolitikens mål är att förbättrad matchning mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft. Regeringen har genomfört reformer inom bl.a. arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och arbetsmarknadspolitiken. Tillsammans med jobbskatteavdragen ökar detta incitamenten att delta i arbetskraften och söka jobb samt förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. Stöd vid matchning mellan arbetsgivare och arbetssökande är särskilt viktiga för arbetssökande som saknar nätverk, bland dem många utrikes födda. Regeringen har gett Arbetsförmedlingen ett tydligare uppdrag att förmedla lediga platser och utvecklat arbetet med kompletterande aktörer. Regeringen har även tagit initiativ till ett mentorsprojekt där ideella organisationer medverkar för att bl.a. förbättra möjligheterna för nyanlända att få kontakt med arbetsmarknaden. I regleringsbrevet fick i uppdrag att identifiera och utgöra ett stöd för hur det regionala tillväxtarbetet kan utvecklas för att kompetens, entreprenörskap och företagande hos personer med utländsk bakgrund ska tas tillvara för att skapa konkurrenskraftiga regioner. I uppdraget ingår att föreslå åtgärder för hur frågorna kan stärkas och förankras i det regionala tillväxtarbetet inklusive strukturfondsarbete. Uppdraget baseras bland annat på redovisningar från de aktörerna som har ansvar för att samordna det regionala tillväxtarbetet i respektive län. fick aktörerna med samordningsansvar för regionalt tillväxtarbete i uppdrag att etablera plattformar för samverkan inom kompetensförsörjning och utbildningsplanering. Arbetet med att säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen och arbetskraftsutbudet samlar flera regionala aktörer. bedrivs ett arbete med regionala plattformar i samtliga län, med deltagare från såväl offentliga som privata utbildningsaktörer, arbetsförmedlingar och näringslivsföreträdare. fick 2011 i uppdrag att fortsätta med mentorinsatser riktade bl.a. till företagare med utländsk bakgrund. Insatser för arbetssökande som står långt ifrån arbetsmarknaden Utrikes födda är överrepresenterade bland arbetssökande som står långt ifrån arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har flera verktyg för att stödja gruppen, bl.a. jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Olika former av skattesubventionerade anställningar och arbete med stöd är också viktiga verktyg för att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att anställa. Instegsjobb är ett särskilt anställningsstöd som vänder sig till nyanlända invandrare och syftar till att utrikes föddas kompetens snabbare ska komma till användning. Anställningsstödet ska underlätta för nyanlända att snabbare komma in på arbetsmarknaden. Ersättningen till arbetsgivaren har höjts från av lönekostnaden från högst till högst per dag. Dessutom har ett ekonomiskt stöd för handledning införts. var drygt 7 550 personer anställda med särskilt anställningsstöd i form av instegsjobb, vilket är en ökning med strax under 500 personer jämfört med . Det är fler män än kvinnor som har instegsjobb. Andelen män 2011 var och var kvinnor. Andelen personer som efter avslutat instegsjobb gått vidare till arbete var . En annan form av insats för vissa nyanlända invandrare och deras anhöriga är nystartsjobb, som kan utgå efter det att uppehållstillstånd har beviljats. var omkring 6 850 personer anställda med nystartsjobb, vilket är en ökning med 1 300 personer jämfört med . Nystartsjobben har kommit att spela en allt större roll för nyanländas möjlighet till fortsatt arbete antingen som komplement till eller efter avslutat instegsjobb. hade ett arbete utan stöd efter avslutat nystartsjobb. Av besluten om nystartsjobb avsåg män. Antalet personer i åldern är underrepresenterade medan övriga åldrar var överrepresenterade. Även andelen utrikes födda (39,) var högre i nystartsjobben än bland sökande utan arbete, medan sökande med funktionsnedsättning var något underrepresenterade. Fördelningen efter utbildningsnivå motsvarade fördelningen bland sökande utan arbete. De som fick nystartsjobb var i likhet huvudsakligen öppet arbetslösa, deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin, nyanlända invandrare eller anhöriga till dessa. En studie från IFAU (rapport 2012:12) visar att nystartsjobben har minskat arbetslösheten och ökat sysselsättningen. Nystartsjobben har bidragit till att öka flödet från arbetslöshet till arbete med i genomsnitt . Resultaten tyder på att nystartsjobben skapar nya jobb. Antalet utrikes födda som har någon form av anställning med stöd har ökat till drygt 16 000 2012. Ökningen förklaras av att det är fler med särskilt anställningsstöd och med olika former av bidrag vid funktionsnedsättning som är i anställning. Utrikes födda kvinnor är något underrepresenterade i förhållande till männen bland sökande som har fått arbete med stöd och kraftigt Prop. 2012/13:63 underrepresenterade bland nystarts- och instegsjobbare. Insatser för unga som varken arbetar eller studerar Unga som varken arbetar eller studerar är en riskgrupp för att hamna i långvarigt utanförskap. Regeringen har tillsatt en utredning som ska föreslå hur arbetet med denna grupp kan utvecklas, Utveckling av arbetet med unga som varken arbetar eller studerar (dir. 2012:70). Utredaren ska bl.a. ta ställning till om ansvarsfördelningen mellan kommunerna och de statliga myndigheterna behöver förtydligas när det gäller insatser för gruppen. Utredaren ska också föreslå statistiska källor och mått för att kartlägga gruppen unga som varken arbetar eller studerar. Utredningen ska redovisas . Ett delbetänkande rörande det kommunala informationsansvaret för unga som inte fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning ska lämnas . Insatser för utrikes föddas företagande Mot bakgrund av den betydelse företagande har för individer med utländsk bakgrund, föreslår regeringen i budgetpropositionen att satsas , på mentorinsatser om import- och exportmarknader riktade till personer med utländsk bakgrund i syfte att stimulera framväxten av konkurrenskraftiga tillväxtföretag. Regeringen har också gett Kammarkollegiet i uppdrag att översätta och vid behov utveckla information om den svenska upphandlingsmarknaden på olika språk riktat till små och medelstora företag. Syftet är att främja tillväxt och underlätta för fler små och medelstora företag som drivs av utrikes födda att delta i offentlig upphandling. Fokus på mångfald i arbetslivet Andelen anställda med utländsk bakgrund i staten ökar stadigt. hade av sammanlagt över 230 000 statsanställda utländsk bakgrund. Bland de nyanställda i staten har utländsk bakgrund, en ökning . Andelen anställda med utländsk bakgrund i staten ökar snabbare än bland det totala antalet förvärvsarbetande i samhället. Den senast tillgängliga uppgiften om förvärvsarbetande är , då av de förvärvsarbetande hade utländsk bakgrund. Det är i detta sammanhang viktigt att framhålla interna mål om att öka andelen anställda med utländsk bakgrund från . Många privata arbetsgivare arbetar med mångfald som en tillväxtfråga. tog initiativ till ett samråd för mångfald i arbetslivet. Samrådet involverar företrädare för näringslivet i syfte att närmare belysa frågan om hur utrikes föddas sysselsättning kan ökas och hur kompetenser som behövs på arbetsmarknaden ska tas till vara bättre. Det finns flera olika sätt att mäta migrationen till . () redovisar antalet folkbokförda i landet. folkbokfördes 96 467 personer från utlandet. Av dessa var 45 643 kvinnor och 50 824 män. Jämfört med 2010 innebar det en minskning . Den största enskilda nationaliteten i SCB:s statistik är svenskar som återvänder efter att ha varit bosatta utomlands. De utgjorde ungefär en femtedel av samtliga som invandrade till landet . Personer med uppehållstillstånd än folkbokförs normalt inte i och ingår därmed inte i dessa siffror. flyttade 51 179 personer, 23 344 kvinnor och 27 835 män, från till utlandet. Jämfört med ökade utvandringen med . Det innebar att utvandringen i faktiska tal var den största . Under registrerades 93 134 uppehållstillstånd eller uppehållsrätter för utländska medborgare i . Värt att notera är att av dessa avsåg arbetskraft, studenter och EU/EES- medborgare samt anhöriga till dessa, alltså personer som normalt förväntas ha egen försörjning vid ankomsten till . Bland dessa grupper är det också förhållandevis många som återvänder eller flyttar vidare från . avsåg flyktingar, övriga skyddsbehövande och anhöriga till dessa och övriga anhöriga. Den övervägande delen av dessa grupper blir bosatta i . Återstående utgörs av bl.a. adoptivbarn, olika tillfälliga tillstånd och vissa förlängningar av tillstånd. Den vanligaste nationaliteten bland personer som fick uppehållstillstånd var thailändare, följda av polacker, irakier, kineser, indier och afghaner. Arbetskraftsinvandringen från länder utanför EU har ökat betydligt sedan lagstiftningen på området reformerades 2008. Även invandringen av anhöriga till arbetskraft har ökat. De vanligaste ursprungsländerna 2011 var , och . De vanligaste yrkesgrupperna var medhjälpare inom jordbruk samt dataspecialister. Migrationen från EU- och EES-länder har också ökat. Antalet uppehållstillstånd för studier ökade för att därefter halveras . Minskningen är främst en följd av införandet av studieavgifter. Invandringen av skyddsbehövande och deras anhöriga varierar kraftigt , inte minst beroende på händelseutvecklingar i omvärlden. motsvarade den drygt hälften av invandringen under 20062007 och en fjärdedel av . fortsätter dock att vara ett av de europeiska länder som tar emot flest asylsökande. har antalet konventionsflyktingar ökat, medan invandringen av anhöriga till flyktingar har minskat. De vanligaste nationaliteterna bland skyddsbehövande och deras anhöriga var somalier, afghaner och irakier. Invandringen av andra anhöriga än dem till skyddsbehövande och arbetskraft har legat förhållandevis stabilt på 20 00025 000 . I en internationell jämförelse ökade invandringen till kraftigt , men inte mer än vad som är fallet för andra liknande länder. Den sammanlagda ökningen i ligger i paritet med genomsnittet i , och i t.ex. och Prop. 2012/13:63 har ökningen varit betydligt större. invandringen i förhållande till befolkningen är inte heller markant högre till jämfört med till andra jämförbara länder i . Vad som däremot utmärkt är en förhållandevis hög andel skyddsbehövande och deras anhöriga bland nyanlända, en invandring som inte är matchad mot en omedelbar efterfrågan på arbetsmarknaden. Med anledning av en numera lång invandringshistoria har också en högre andel utrikes födda i befolkningen än de flesta andra . Vid utgången av 2011 bodde drygt 1,4 miljoner personer i som var födda utomlands. Det motsvarar av befolkningen. Den utrikes födda befolkningen är förhållandevis jämnt fördelad mellan män och kvinnor. Det är framförallt personer i åldrarna runt som invandrar till , vilket har stor betydelse för antalet personer i yrkesaktiv ålder i landet. Andelen utrikes födda i befolkningen varierar över landet. var av befolkningen i storstäderna född utomlands. I glesbygdskommuner var andelen . Många arbetskraftsinvandrare bosatte sig i bruks- och industrikommuner, medan dagens asylsökande och anhöriga i högre utsträckning bosätter sig i storstadsregionerna. Befolkningen i växer och åldras. beräknas 11,6 miljoner människor bo i landet. Den snabbast växande åldersgruppen är personer . var nästan var femte person i eller äldre. beräknas var fjärde person vara i dessa åldrar. Förutsatt att arbetskraften inte ökar, kommer utvecklingen att medföra en kraftig ökning av försörjningsbördan för dem i arbetande åldrar. SCB bedömer att andelen i befolkningen som är i de mest förvärvsaktiva åldrarna förväntas minska även om antalet kommer att öka. Den ökning som förväntas ske i dessa åldrar kommer i stor utsträckning bestå av utrikes födda. Enligt SCB förväntas antalet utrikes födda uppgå till ca 2 miljoner personer, eller av befolkningen. Tillståndet och utvecklingen på arbetsmarknaden Arbetsmarknadsutfallet för utrikes födda i skiljer sig tydligt från inrikes födda. Andelen som står utanför arbetskraften är högre, andelen sysselsatta lägre och andelen arbetslösa högre bland utrikes födda. Det finns också betydande skillnader mellan kvinnor och män. Utrikes födda kvinnor hade ett arbetskraftsdeltagande på och utrikes födda män på . har andelen som ingår i arbetskraften ökat bland utrikes födda män, men varit i stort sett oförändrat bland kvinnor. Sysselsättningsgraden var för utrikes födda män och för kvinnor. I förhållande till 2005 har sysselsättningsgraden för utrikes män ökat medan den har minskat bland kvinnor. arbetslösa utrikes födda kvinnor har ökat och låg i 2012/13:63 nivå med andelen arbetslösa bland utrikes födda män, det d.v.s. . Sysselsättningsgrad i befolkningen (), bland inrikes respektive utrikes födda, procent -1,3 Källa: SCB, årsmedeltal 20052011 Utrikes föddas situation på arbetsmarknaden tenderar att vara mer konjunkturberoende än inrikes föddas. Utrikes födda drabbades hårt av 1990-talskrisen. var skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda i storleksordningen . har skillnaden minskat, men sysselsättningsgapet är fortfarande betydande. Sysselsättningsgrad i befolkningen (), bland inrikes respektive utrikes födda, procent Källa: SCB, Skillnaderna mellan olika grupper av utrikes födda är stora. 2012/13:63 födda utanför , skyddsbehövande och deras anhöriga är sysselsatta i lägre grad än andra. Sysselsättningsgraden bland arbetskraftsinvandrare är av naturliga skäl hög, medan gäststudenter vanligen inte ingår i arbetskraften i utan har en egen försörjning från hemlandet. Den regionala variationen i sysselsättningsgrad är betydligt större bland utrikes födda än bland inrikes födda. Sysselsättningsgraden ökar med tiden i . För dem som har varit i är den totala sysselsättningsgraden . Nyanlända kvinnor som har varit högst i har betydligt lägre sysselsättningsgrad jämfört med nyanlända män, för männen och för kvinnorna. Oavsett vistelsetid har sysselsättningsgraden för utrikes födda ökat betydligt , men skillnaden jämfört med inrikes födda är trots det fortfarande betydande. Sysselsättningen är högre bland männen än bland kvinnorna, men skillnaden minskar med längre vistelsetid. Efter ett tjugotal år i landet närmar sig sysselsättningsgraden bland såväl män som kvinnor. Deltagande i arbetsmarknadspolitiska insatser En väsentlig fråga i sammanhanget är i vilken omfattning arbetslösa utrikes födda tar del av Arbetsförmedlingens insatser. Antalet utrikes födda som registrerats som arbetssökande hos arbetsförmedlingen har ökat med till drygt 230 000 personer 2012. Alla dessa är inte arbetslösa, utan har ett jobb med eller utan stöd. Av de som saknar arbete deltar i program, är öppet arbetslösa och de övriga är nästan uteslutande registrerade som förhindrade att delta i insatser eller ta ett jobb. Denna fördelning har endast förändrats marginellt . Det kan noteras att ökningen av arbetssökande utrikes födda till övervägande del består av kvinnor, som utgjorde av gruppen. Det är betydligt vanligare att arbetssökande kvinnor redan har ett jobb utan stöd än att män har det (17,av samtliga utrikes födda arbetssökande). Skälet till arbetssökandet är då i allmänhet timanställning, tidsbegränsad anställning eller deltidsarbetslöshet. Män är något överrepresenterade bland dem som har varit arbetslösa . Arbetssökande utrikes födda kvinnor deltar i nästan lika hög grad som männen i arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd. Inom dessa deltar kvinnor oftare än män i förberedande insatser och mindre ofta i arbetsmarknadsutbildningar. Kvinnor är också kraftigt överrepresenterade bland personer registrerade som arbetssökande med förhinder att ta emot jobb eller delta i insatser. Många orsaker till lägre sysselsättningsgrad Utrikes föddas sämre utfall på arbetsmarknaden beror på ett stort antal olika faktorer. Dessa redovisas här uppdelade i fyra delar enligt kategoriseringen som används i bilaga 4 till , Utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden, nämligen: Normer, sökaktivitet och nätverk, Krav på anställningsbarhet, och Med humankapital avses de kunskaper och färdigheter som gör en person produktiv i arbetslivet. Dessa kan vara anskaffade genom utbildningar och tidigare arbeten eller på andra sätt. En del humankapital, t.ex. språkkunskaper, är landspecifikt. Det innebär att färdigheten inte är lika användbar överallt i världen. Arbetsgivare kan också värdera humankapital på olika sätt beroende på var och hur det anskaffats. Utbildning är viktigt på den svenska arbetsmarknaden. Personer med eftergymnasial utbildning är genomgående sysselsatta i högre utsträckning än personer med högst förgymnasial utbildning. Bland utrikes födda är skillnaden . Det förefaller som om utbildning ur ett arbetsmarknadsperspektiv lönar sig bättre för inrikes födda, bland vilka motsvarande skillnad uppgår till . Sysselsättningsgrad i befolkningen () för inrikes respektive utrikes födda kvinnor och män 2011, procent Källa: SCB, årsmedeltal Det finns stora skillnader i utbildningsnivå mellan personer från olika länder. Generellt har de som invandrat en utbildningsnivå som är högre än både de som invandrat längre tillbaka i tiden och befolkningen i stort. Bland de skyddsbehövande och anhöriga som har kommit till har dock många haft en kort utbildningsbakgrund. Arbetsförmedlingens statistik visar att av de nyanlända flyktingar och deras anhöriga som har kommit till och omfattas av etableringsreformen, högst har förgymnasial utbildning. Sammansättningen av flyktinggruppen förändras dock snabbt avseende såväl nationalitet som utbildning. Skillnaderna i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda är dock betydande även om hänsyn tas till utbildningsnivå. uppföljningar visar att merparten av skillnaderna inte kan förklaras av Prop. 2012/13:63 utbildning. Andelen sysselsatta som har ett jobb som inte motsvarar utbildningsnivån är också betydligt högre bland utrikes födda än bland inrikes födda. Andel eftergymnasialt utbildade som har ett yrke som kräver eftergymnasial kompetens, år 2001-2010. -3,3 -0,5 -3,6 -2,9 Källa: SCB, STATIV Språkkunskaper är en viktig form av humankapital. Skattningar tyder på att skillnaden mellan dem med goda kunskaper i svenska och dem med mindre kan översättas i en skillnad på i sysselsättningsgrad. Detta är en viktig förklaring till att sysselsättningen är låg bland nyanlända invandrare men stiger . Därtill minskar ofta värdet av det humankapital som personen har byggt upp i hemlandet. Dels motsvarar tidigare utbildningar och yrkeserfarenheter inte alltid de som efterfrågas på svenska arbetsmarknaden, dels kan arbetsgivare ha svårt att värdera dem korrekt. Detta är troligen ett särskilt stort problem bland flyktingar och anhöriginvandrare. Värdet av tidigare meriter minskar också . Det medför att personer som är utanför arbetsmarknaden länge i samband med migrationen successivt får svårare att dra nytta av sina tidigare utbildningar och erfarenheter. Nätverk, normer och sökaktiviteter En stor del av arbetstillfällena fördelas på grundval av personliga nätverk, kontakter och rekommendationer. sammansättningen av de informella nätverk där många jobb tillsätts, skiljer sig mellan individer och grupper. Nyanlända invandrare, personer som har varit arbetslösa länge och personer som bor i områden där få är anställda eller företagare kan förväntas ha sämre tillgång till nätverk som är till hjälp vid jobbsökande. 2012/13:63 Däremot visar en rad studier att sökintensitet eller värdering av förvärvsarbete inte utgör någon allmän förklaring till högre arbetslöshet eller lägre sysselsättning bland utrikes födda. Arbetslösa utrikes födda söker jobb lika intensivt och värderar arbete lika högt eller högre än inrikes födda som är arbetslösa (, 2005). Kvinnors sökintensitet kan dock hämmas av ett större ansvar för barn och hushållsarbete. Utredningen om kvinnors och anhöriginvandrares deltagande på arbetsmarknaden bedömer att en förhållandevis stor grupp nyanlända kvinnor får försämrade möjligheter till etablering på arbetsmarknaden i till följd av vård av äldre barn. Som det konstaterades tidigare, är arbetsmarknaden för utrikes födda mer konjunkturkänslig än den för inrikes födda. En allmänt ökad efterfrågan på arbete tenderar att medföra större sysselsättningsökningar bland utrikes födda än bland inrikes födda. Vilka branscher, sektorer och regioner som jobben skapas i har dock stor betydelse för om utrikes födda kan matcha arbetstillfällena. Strukturomvandlingen på arbetsmarknaden har medfört att efterfrågan på arbetskraft med kortare utbildning har minskat, särskilt inom varuproduktion. arbetade av alla sysselsatta utrikes födda i industrin. Denna andel har nästan halverats . Kraven för anställningsbarhet, i termer av exempelvis formell utbildning och språkkunskaper, har ökat på ett sätt som har missgynnat många utrikes födda. har utvecklingen motverkats av en växande servicesektor där allt fler utrikes födda är sysselsatta. Såväl aktuell forskning som rapporter från () visar att diskriminering förekommer inom olika samhällsområden, inte minst i arbetslivet. Flera studier genomförda i form av s.k. diskrimineringstester visar att arbetssökande med utländskt klingande namn i mindre utsträckning kallas till intervju än sökande med svenskt namn, trots helt likvärdiga meriter. Diskrimineringen förlänger tiden i arbetslöshet och medför att en del tvingas ta arbeten under sin kvalifikationsnivå. Inom forskningen används ofta begreppen preferensbaserad diskriminering och statistisk diskriminering. Preferensbaserad diskriminering innebär att arbetsgivare väljer bort personer eftersom de själva, deras anställda eller deras kunder har en negativ inställning till gruppen.