prop · H0031d14 · 2012-09-20 00:00:00 — Verkställighet i anstalt innefattar förutom behandlings- program dock även arbete, utbildning och annan strukturerad sysselsättning. Regeringen vill understryka vikten av sysselsättning under verkställigheten. En ordnad sysselsättning under verkställigheten är väsentlig i arbetet med att återanpassa och slussa ut de intagna till ett liv i frihet. Arbetslinjen ska omfatta alla intagna såväl i anstalt som efter frigivningen. Kriminalvården måste därför öka ansträngningarna för att höja deltagandet även i arbetsdrift, studier och övrig sysselsättning. Det är i detta sammanhang angeläget att Kriminalvården med Arbetsförmedlingen och andra aktörer på arbetsmarknaden genom fortsatt utvecklad samverkan vidtar åtgärder för att skapa arbete och meningsfull sysselsättning under verkställigheten. Det är i det sammanhanget också viktigt att särskilt uppmärksamma intagna kvinnors möjligheter till arbete under och efter verkställigheten. Regeringen har mot den bakgrunden gett Kriminalvården och Arbetsförmedlingen i uppdrag att vidta åtgärder för att främja dömda kvinnors förutsättningar på arbetsmarknaden. En stor del av dem som tas in i anstalt eller påbörjar verkställighet av frivårdspåföljd är narkotikamissbrukare. Att missbruket fortsätter att minska är en framgång för myndighetens förebyggande arbete. Det är dock angeläget att Kriminalvården fortsätter arbetet med att förhindra förekomsten av narkotika i anstalt och att bekämpa narkotikamissbruket. Kriminalvården har endast möjlighet att initiera insatser som är anpassade till klienternas behov. Ansvaret för det återfallsförebyggande arbetet kan därför inte ensidigt vara Kriminalvårdens. Regeringen anser därför att det är angeläget att samverkan mellan kriminalvård, socialtjänst och psykiatri utvecklas och stärks för att nå resultat i kampen mot missbruket. Det räcker inte med ambitiösa behandlingsinsatser och verkningsfulla kontrollåtgärder. Regeringen vill understryka betydelsen av att Kriminalvården fortlöpande vidtar åtgärder för att öka andelen intagna som blir föremål för frigivningsförberedelser. Det är inte tillfredställande att användningen av utslussningsåtgärder minskar . Det måste finnas en realistisk plan för utslussningen i samhället. Kommuner, landsting, arbetsförmedling med flera måste i samverkan med Kriminalvården ansvara för att insatser initieras och fullföljs under 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 och efter verkställigheten. I detta sammanhang bör ett ökat inslag av privata vårdgivare övervägas. Samverkan mellan Kriminalvården och andra myndigheter, organisationer i den ideella sektorn, näringsliv och andra aktörer i det omgivande samhället såväl regionalt som kommunalt är en förutsättning för ett framgångsrikt återfallsförebyggande arbete. kommer ett antal unga personer i kontakt med Kriminalvården. Det är av avgörande betydelse att verksamheten kan tillgodose de krav på innehåll i verksamheten och samverkan med relevanta samarbetspartners som kan vara aktuella för att bedriva ett återfallsförebyggande arbete med gott resultat för denna grupp. Det är tillfredställande att Kriminalvården har vidtagit ett flertal åtgärder inom ramen för den särskilda satsningen på ungdomar. Det är dock angeläget att myndigheten ökar ansträngningarna för att säkerställa att fler unga blir föremål för utslussningsåtgärder. Det är i detta sammanhang av grundläggande betydelse att unga dömda snabbt får en plan för sin verkställighet. Målen för verksamheten är att skadeverkningarna av brott ska minska samt att den bedrivs på ett effektivt och rättssäkert sätt med hög kvalitet. verkar inom detta område. Sammantaget bedömer regeringen att har genomfört sitt uppdrag väl och att målen för verksamheten har uppnåtts. uppgift är att främja brottsoffers rättigheter, behov och intressen samt vara ett informations- och för brottsofferfrågor. I den övergripande rollen att uppmärksamma och synliggöra brottsofferfrågor innefattas även att initiera samverkan kring och sprida information om dessa frågor. Ärenden avseende brottsskadeersättning handläggs vid . Myndigheten utövar även regress mot dömda gärningsmän, det vill säga har krav på dem om återbetalning av brottsskadeersättning som har betalats ut. administrerar även Brottsofferfonden. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 användas för verksamhet som gagnar brottsoffer. Målsättningen är att få mer kunskap om brottsofferfrågor så att bland annat stödet till dem som har utsatts för ett brott kan förbättras. Att brottsoffer nås av informationen om rätten till brottsskadeersättning förutsätter ett nära samarbete med polismyndigheterna, , och de enskilda domstolarna. Det gäller även information om möjligheten till vittnesstöd till målsägande och vittnen i samband med kallelser inför förhandling i domstol. Det är även viktigt att polismyndigheterna i samband med anmälan om brott informerar brottsoffer om möjligheterna att få brottsskadeersättning, stöd och hjälp. Samverkan behöver även ske med myndigheter utanför rättsväsendet, till exempel , liksom med ideella brottsofferstödjande organisationer. Indikatorer för att bedöma måluppfyllelsen är antalet brottsskadeansökningar som inkommer till och avgörs av , den genomsnittliga handläggningstiden av ett brottsskadeärende, andelen bifall i förhållande till antalet avgjorda omprövningar av brottsskadeärenden, inkomna medel av regressverksamheten, antalet aktiva regressärenden , hur Brottsofferfondens medel har använts, hur har verkat för att öka kunskapen om brottsoffer i berörda delar av samhället samt bidragit till att förbättra förutsättningarna för samverkan i brottsofferfrågor mellan olika samhällsaktörer. Antalet inkomna brottsskadeärenden ligger på en stabil nivå, omkring 10 700 ärenden . avgjorde drygt 10 500 ärenden. Handläggningstiden för brottsskadeärenden förkortades ytterligare och var den . Vad gäller de omprövningar som myndigheten gör sker ingen ändring av besluten i av fallen. I de ärenden en ändring görs beror det i cirka en tredjedel av dessa fall på att den tidigare bedömningen har varit felaktig. Detta visar att myndigheten håller en hög kvalitet på ärendehandläggningen. Antalet aktiva regressärenden fortsätter att öka. Brottsofferfondens medel har använts för verksamhet som gagnar brottsoffer. en lämnar information till brottsoffer på upp till 14 olika språk och sprider kunskap om brottsoffers situation i samhället. webbplats och den webbaserade Rättegångsskolan hade sammanlagt över 230 000 unika besök . har bland annat information på lättläst svenska lagts till på hemsidan. Sammanlagt nåddes cirka 6 000 personer av myndighetens utbildningar. De utbildningar myndigheten ansvarar för är efterfrågade och håller, enligt myndighetens egna utvärderingar, generellt hög kvalitet. har utvecklat arbetet med samverkan inom ramen för samverkansgruppen för brottsofferfrågor genom att ytterligare aktörer har bjudits in. Myndigheten har under verksamhetsåret varit representerad i ett flertal referens- och arbetsgrupper samt varit samrådspart till andra myndigheter i olika projekt och uppdrag avseende brottsofferfrågor. Antalet inkomna ansökningar om brottsskadeersättning var i princip detsamma som . Antalet avgjorda ärenden minskade . utbetalades i brottsskadeersättning, vilket är en minskning i förhållande till föregående år. Främst beror det på att antalet avgjorda ärenden har minskat. Ärenden med skador och kränkningar av så allvarligt slag att de har berättigat till riktigt höga ersättningar har heller inte varit lika frekventa som . Andelen sökande som har fått del av ersättningen från annat håll, främst från försäkringsbolag, har också ökat. Omloppstiden för ett ärende att registreras, beredas, avgöras och expedieras var , vilket innebär en förkortad handläggningstid jämfört med föregående år. Ärendebalansen har under verksamhetsåret ökat något till knappt 1 100 ärenden. Diagram 2.4 Inkomna och avgjorda ärenden Källa: årsredovisning 2011. inkom 237 ansökningar om brottsskadeersättning avseende barn som har bevittnat brott. Antalet sådana ansökningar ökade marginellt jämfört med föregående år. Antalet bifallna ansökning ökade dock med . Totalt betalades ut till sökande i denna ärendekategori. Tabell 2.14 Utbetald brottsskadeersättning fördelat på brottstyper Våldtäkt inkl. grov våldtäkt Våldtäkt inkl. grov våldtäkt mot Misshandel inkl. försök till mord/dråp riktat mot vuxen Misshandel inkl. försök till mord/dråp riktat mot barn Våld i nära relationer mot kvinna inkl. grov kvinno- Barn som har bevittnat brott Källa: årsredovisning 2011. Intäkterna från regressverksamheten uppgick till , en ökning med . Vid utgången av 2011 fanns 31 000 aktiva regressärenden. Av de betalningsskyldiga var män. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Diagram 2.5 Utbetald brottsskadeersättning och intäkter från regress Källa: årsredovisning 2011. uppgick Brottsofferfondens intäkter till , vilket var en minskning med jämfört med föregående år. fördelades från fonden till olika brottsofferinriktade projekt och verksamheter. Omkring två tredjedelar av dessa medel beviljades till ideella organisationer i form av verksamhetsstöd, till exempel vittnesstödsverksamhet och för ut- bildnings-, informations- och utvecklingsprojekt. Merparten av bidragen till de ideella organisationerna avsåg stöd till brottsofferjourer. Vidare beviljades knappt en tredjedel av fondens medel till viktimologiska forskningsprojekt inom olika ämnen och inriktningar. I övrigt beviljades av medlen till projekt som genomförs i offentlig regi och av medlen till projekt i privat regi. I regleringsbrevet hade ett återrapporteringskrav att redovisa hur myndigheten fortsättningsvis avser att sammanställa och offentliggöra resultat av forskning och utvecklingsverksamhet som finansieras med medel från Brottsofferfonden. Myndigheten fick även i uppdrag att sammanställa och offentliggöra resultat av forskning och utvecklingsverksamhet som har finansierats med medel från Brottsofferfonden. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten kommer med anledning av återrapporteringskravet och uppdraget att utveckla en projektkatalog. Den ska finnas på myndighetens webbplats och innehålla uppgifter om de projekt som har finansierats av fonden och de resultat som har uppnåtts i dessa. Inför höstens fördelning av medel från Brottsofferfonden infördes möjligheten att an- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 söka via en webbaserad blankett. Det elektroniska förfarandet kommer att underlätta för både sökande och myndigheten i det administrativa arbetet. tillhandahåller ett lättförståeligt tryckt informationsmaterial på många språk. Materialet sprids genom samarbete med rättsväsendets myndigheter, samt hälso- och sjukvården liksom ideella organisationer. Under verksamhetsåret har myndigheten fortsatt arbetet med att förbättra det tryckta informationsmaterialet. har arrangerat flera större utbildningstillfällen under verksamhetsåret, till exempel i samband med . Myndigheten deltar även i grund- och vidareutbildning för bland annat personal inom rättsväsendet. Målgruppen vid större utbildningstillfällen är oftast yrkesverksamma inom rättsväsendet, och ideella organisationer. Myndigheten deltar i visst internationellt arbete. I detta arbete finns möjlighet att påverka den internationella utvecklingen på brottsofferområdet och att inhämta kunskaper från andra länder. Det internationella arbetet bedrevs till övervägande del genom partnerskap i tre pågående EU-projekt. I övrigt har myndigheten deltagit i internationella konferenser och expertmöten. Tabell 2.15 Kostnadsutvecklingen 20082010 Källa: årsredovisning 2009-2011. Verksamhetsområdet omfattar både verksamhet och de transfereringar som utgörs av kostnader för brottsskadeersättning under anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott. Även Brottsofferfonden ingår i verksamhetsområdet. Brottsofferfondens medel är dock inte uppförda på statens budget utan finansieras huvudsakligen av lagöverträdare, som betalar en särskild avgift till fonden. har kostnaderna, inklusive transfereringar för verksamheten, i löpande priser minskat med och uppgick till . Myndigheten bedriver inom samtliga tre verksamhetsgrenar ändamålsenlig verksamhet med goda resultat. Handläggningen av brottsskadeärenden sker på ett effektivt och rättssäkert sätt med hög kvalitet. Den genomsnittliga handläggningstiden är kort och jämfört med föregående år förkortades den ytterligare . Ärendebalansen är, trots ökningen , förhållandevis låg. Att utöva regress från den dömde gärningsmannen är betydelsefullt sett ur ett ekonomiskt perspektiv, men även av rättviseskäl för brottsoffret och som en signal och reaktion från samhället. Regressintäkterna har ökat och verksamheten finansierade cirka en tredjedel av den utbetalade brottsskadeersättningen. Antalet aktiva regressärenden fortsätter att öka. Regressverksamheten bedrivs på ett effektivt och rättssäkert sätt. Målen för verksamheten brottsskadeärenden har uppnåtts. Brottsofferfonden har stor betydelse för finansiering av viktimologisk forskning och ideella organisationers brottsofferarbete. Bidragen från Brottsofferfonden når med en god spridning över landet många olika forskningsprojekt, organisationer och verksamheter, som uppmärksammar och främjar brottsoffer. Fondens medel har använts för verksamhet som gagnar brottsoffer och målen för Brottsofferfonden har uppnåtts. Framtagandet av projektkatalogen ökar förutsättningarna att sprida forskningens resultat. Det är viktigt att brottsoffer får information om sina rättigheter och möjligheter till stöd och hjälp. lämnar via hemsidan och tryckt informationsmaterial information på många språk och sprider kunskap om brottsoffers situation i samhället. Myndigheten har arrangerat flera välbesökta utbildningstillfällen om brottsofferfrågor, såväl större som mindre utbildningar. De utbildningar myndigheten ansvarar för håller generellt hög kvalitet. Målen för verksamhet har uppnåtts. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Inom verksamhetsgrenarna Brottsskadeersättning och Brottsofferfonden ligger de framtida utmaningarna främst i att förvalta och bibehålla den verksamhet som bedrivs . Rättsväsendets anställda har ökat med 400 personer 2011 jämfört med och uppgår till 47 700. Tabell 2.16 Antal anställda 20092011 fördelat på kvinnor, män och samtliga (jämnt hundratal) Källa: Årsredovisning avseende Polisen, Domstolar, Kriminalvården, , , , och . Polisen avser polisorganisationen. Rättsväsendets myndigheter arbetar fortlöpande med kompetensutvecklingsfrågor och har bedrivit ett aktivt arbete inom flera utvecklingsområden. För att systematisera och leda det strategiska förändringsarbetet har, som exempel på åtgärd, kompetensutvecklingsråd inrättats. Me- toder för planering och analys har också tagits fram. Omfattande utbildningsinsatser har genomförts för att behålla och öka kompetensen hos de anställda, exempelvis via kompetensportal på intranätet. Inom ramen för genomförandet av regeringens funktionshinderspolitik har myndigheterna påbörjat ett arbete med att stärka kompetensen gällande förutsättningar och behov hos personer med funktionsnedsättning. Myndigheterna har också genomfört chefsutvecklings- och chefsförsörjningsprogram för att stärka ledarskapet och skapa bättre förutsättningar att bedriva effektiv verksamhet. Rättsväsendet har löpande bidragit med ett stort antal experter till internationella krishanteringsinsatser varifrån värdefulla erfarenheter och kunskap kunnat tas tillvara. Andelen kvinnor på ledande befattningar har ökat 2011 jämfört med . Tabell 2.17 Andel kvinnor och män på ledande befattningar 20092011 Källa: statistik samt årsredovisningen avseende Polisen, Domstolar, Kriminalvården, , , , och . Polisen avser polisorganisationen. Ett långsiktigt arbete har bedrivits för att främja jämställdhet, mångfald och likabehandling och för att motverka diskriminering. För att tydliggöra frågornas betydelse för den dagliga verksamheten ingår mångfaldsfrågor i vid bemärkelse i chefsutbildningar. Andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat 2011 jämfört med . Tabell 2.18 Andel anställda med utländsk bakgrund* 20092011 Källa: Årsredovisningen avseende Polisen, Domstolar, och Kriminalvården. Polisen avser polisorganisationen. *Med utländsk bakgrund avses utrikesfödda samt inrikesfödda med två utrikesfödda föräldrar. Arbetsmiljöarbetet har bedrivits systematiskt i syfte att bibehålla en god arbetsmiljö och medverka till en god hälsa bland de anställda. Säkerhetsfrågorna har hanterats med fortsatt hög prioritet. Sjukfrånvaron har minskat 2011 jämfört med . Tabell 2.19 Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid 20092011 fördelat på kvinnor, män och samtliga Källa: Statskontoret. I tabellen ingår Polisen, Domstolar, Kriminalvården, , , Brottsförebyggande rådet, och . Polisen avser polisorganisationen. Statistiken baseras på myndigheternas årsarbetskrafter när det gäller totalberäkning och medelantal anställda när det gäller kvinnor och män. * Statskontoret har justerat siffrorna . Rättsväsendets myndigheter ska vara attraktiva och effektiva arbetsplatser och uppvisa goda resultat. De ska ha förmåga att utveckla ledarskapet och tillgodose chefsförsörjningen såväl som 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 att rekrytera och behålla skickliga medarbetare och utveckla deras kompetens. Myndigheternas arbete med olika kompetenshöjande åtgärder för de anställda är därför positivt. Det skapar förutsättningar för goda ledare och kompetenta medarbetare vilket är en nödvändighet för att utveckla verksamheter . Det är viktigt att chefer och ledare tar tillvara alla de goda krafter som finns. Det är också viktigt att de som arbetar inom rättsväsendet vågar ta till sig erfarenheter och influenser utifrån, har öppna sinnen för att använda ny kunskap baserad på forskning och beprövade metoder, har förmåga till förändring och vilja och kunskap att använda alla de verktyg som finns. Viktig erfarenhet och kunskap kan också tas tillvara genom samarbete mellan rättsväsendets myndigheter och genom samverkan med andra aktörer. Rättsväsendets verksamheter bygger i flera avseenden på internationellt samarbete och internationella erfarenheter är därmed av stort värde. En sammansättning av kvinnor och män med olika etnisk bakgrund och erfarenheter skapar goda förutsättningar för en effektiv verksamhet och öppenhet för olika idéer och lösningar. Ut- vecklingen går i rätt riktning när det gäller andelen anställda med utländsk bakgrund liksom andelen kvinnor på ledande befattningar. Regeringen vill dock betona vikten av att myndigheternas arbete för att främja jämställdhet och mångfald samt för att motverka diskriminering fortgår. Synen på myndigheterna som jämställda och attraktiva arbetsgivare är beroende av att detta arbete fortsätter. Ett korrekt bemötande utifrån olika yrkesroller bidrar också till att de anställda representerar myndigheterna på ett förtroendeingivande sätt. Rättsväsendets myndigheter ska säkerställa en god arbetsmiljö, skydd mot hot och våld samt goda möjligheter att kombinera arbete, familj och fritid. Myndigheterna utvecklar och driver säkerhetsfrågorna med hög prioritet, vilket är tillfredsställande. Det gäller också de olika arbetsmiljöinsatser som genomförs för att öka hälsan bland de anställda. Regeringens sammantagna bedömning är att myndigheternas kompetensförsörjningsarbete är bra. Kompetensförsörjningsprocessen måste dock fortsätta utvecklas för att löpande anpassas till de utmaningar rättsväsendets myndigheter ställs inför och för att säkerställa effektiva och väl fungerande verksamheter, inte minst genom att se till att det finns god tillgång till chefer på strategisk nivå. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.20 Utgiftsutveckling 20022012 1:11 Ersättning för skador på grund 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa skaderegle- 1:14 Avgifter till vissa internationella 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyg- 1:16 Säkerhets- och integritets- Tabell 2.21 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 20 391 045 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 430 618 tkr prisnivå. 4Motsvarar 20 487 982 tkr prisnivå. Anslaget används för att finansiera polismyndigheternas, och verksamhet. Anslaget används också för att samordna och utveckla rättsväsendets informationsförsörjning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 2.22 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De offentligrättsliga avgifter som inte får disponeras är avgifter från tillståndsgivningen samt penningtransporter. disponerar avgifter från stämningsmannadelgivning, passhantering och nationella id-kort. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 (varav tjänsteexport) (13 355) (13 355) (varav tjänsteexport) (14 600) (14 600) (varav tjänsteexport) (14 600) (14 600) Den uppdragsverksamhet som ovanstående intäkter avser är, förutom tjänsteexport, prover som utförs av , utbildning av ordningsvakter samt kontroll av väktarhundar. Regeringen ser det som angeläget att Polisen fortsätter arbetet med att vidareutveckla verksamheten och förbättra verksamhetsresultaten. Regeringen föreslår i denna proposition att och de 21 polismyndigheterna ska ombildas till en myndighet. Stora omorganisationer medför både omställningskostnader och kostnader för själva genomförandet. I regeringens förslag avseende tillskott till Polisen har detta beaktats. Därutöver ser regeringen ett behov av ökade insatser i rättsväsendet bland annat när det gäller att vidta tidiga och tydliga insatser mot ungas brottslighet samt åtgärder för en ökad effektivitet (se avsnitt 2.4.2). För att Polisen ska kunna bidra till denna utveckling ökas anslaget med . An- slaget beräknas öka med ytterligare , och . Regeringen fortsätter satsningen på att samordna och utveckla rättsväsendets informationsförsörjning. För detta ändamål ökas anslaget 2013 med . anslag minskas med och med ytterligare för att finansiera motsvarande ökning av anslaget 1:4 . Vidare minskas anslaget 2013 med för att finansiera verksamhet under anslaget 1:2 Säkerhetspolisen. Antalet studerande som antas till polisutbildningen har ökat. Ett ökat antal polisstuderande medför ökade utgifter på anslaget 1:2 Studiemedel m.m. och anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. under utgiftsområde 15 Studiestöd. För att finansiera de ökade utgifterna avseende studiestöd minskas anslaget 2013 med och 2014 med . minskas anslaget med . Regeringen avser att lägga fram förslag om att flytta delgivningsärenden från till i . För att finansiera flytten minskas anslaget med och med ytterligare . För att finansiera en ökning av Polisens administrativa kostnader i samband med införandet av EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare ökas polisorganisationens anslag med . Motsvarande minskning görs av anslaget 1:1 under utgiftsområde 8 Migration. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 20 anvisas under anslaget 1:1 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 20 , 21 respektive 21 . Tabell 2.24 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Polisen ombildas till en sammanhållen myndighet Regeringens förslag: och de 21 polismyndigheterna ombildas till en myndighet . Ärendet och dess beredning: har det skett stora förändringar i omvärlden som ändrat förutsättningarna för att bedriva polisverksamhet. De myndigheter som var myndighetskoncerner har ombildats till så kallade enmyndigheter för att skapa bättre förutsättningar för bland annat tydligare ledning och styrning och effektivare resursutnyttjande. Polisens organisation har dock i allt väsentligt varit densamma .