prop · GZ03120 · 2012-03-20 00:00:00 — byggnad kommer att genomföras genom de undantag från kravet på besiktning som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få bemyndigande att meddela föreskrifter om. Detsamma gäller motsvarande möjlighet för enfamiljshus som finns i Övervägandena finns i avsnitt 5.2.1. De eventuella justeringsbehov som i övrigt kan uppstå på grund av ändringarna i artikeln kan göras med stöd av det normgivningsbemyn- digande som har . Enligt de befintliga svenska reglerna I energideklarationsformuläret ska man ange kostnaden för sparad kilowattimme. I vägledningen till formuläret ges en hänvis- ning till webbplatsen där detta beskrivs. sammanfattningen av energideklarationen som ska anslås i byggnaden ska det anges var man kan hitta mer information. av kostnadseffektivitet grundat på standardvillkor kan följande Rekommendationerna till effektiviseringsåtgärder i energi- deklarationen ska dels omfatta s.k. passa-på-åtgärder, vilket innebär sådana åtgärder som vidtas i samband med en större renovering av klimatskalet eller installationssystemet, dels åtgärder som vidtas utan Kostnaderna för de rekommenderade åtgärderna bör då rimligen skilja sig åt beroende på om exempelvis en byggnadsställning Prop. 2011/12:120 behövs enbart för en energieffektiviseringsåtgärd eller om kostnaderna för den kan fördelas även på andra åtgärder. I sammanhanget kan det också noteras att vissa åtgärder kräver tillstånd från kommunala byggnadsnämnder. Det förekommer att sådana tillstånd villkoras med följdkrav att andra åtgärder än själva energi- effektiviseringsåtgärden ska vidtas. Detta är ett viktigt skäl till att rekommendationer till energieffektiviserande åtgärder måste ges med beaktande av byggnadens funktionalitet som helhet. Artikel 12 Utfärdande av energicertifikat Fortsatt krav på deklaration av alla nya byggnader och sådana som säljs eller hyrs ut (ingen ändring mot tidigare). Medlemsstaterna ska se till att energi- deklarationer utfärdas för byggnader med total användbar golvyta som utnyttjas av en myndighet och ofta besöks av allmänheten. Efter ska areagränsen sänkas ytterligare . Medlemsstaten ska införa regler om att energideklarationen ska visas upp för den presumtiva köparen eller nya hyresgästen när byggnader byggs, säljs eller hyrs ut. Energideklarationen ska sedan överlämnas till den nya hyresgästen eller köparen. Om byggnaden säljs eller hyrs ut innan den är färdigbyggd får undantag göras och medlemsstaterna kan i stället kräva att säljaren gör en bedöm- ning av byggnadens framtida energiprestanda. Energicertifikatet ska då utfärdas senast när byggnaden är färdigbyggd (jfr avsnitt 5.2.5). Medlemsstaterna ska kräva att energiprestandaindikatorn i energi- deklarationen för byggnaden eller byggnadsenheten ska anges i annonse- ringen i kommersiella medier när byggnader eller byggnadsenheter som har en energideklaration bjuds ut till försäljning eller uthyrning. Artikel 12.5 och 12.6 anger att bestämmelserna i artikel 12 ska genom- föras i enlighet med tillämpliga nationella regler om ägande eller gemen- sam egendom och att medlemsstaterna får göra undantag från tillämp- ningen av punkterna 12.1, 12.2, 12.4 och 12.5 för sådana kategorier av byggnader som specificeras bland de generella undantagen från mini- Prop. 2011/12:120 mikrav på byggnaders energiprestanda i artikel 4.2. Formuleringen i artikel 7.2 direktiv, om att syftet med energi- deklarationerna ska vara begränsat till att tillhandahålla information, har försvunnit ur artikeln. Omarbetningen av artikel 12 i direktivet medför ändringar i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader och i förordningen (2006:1592) om energideklaration för byggnader. Övervägandena finns i avsnitten 5.1.15.1.3. Artikel 13 Uppvisande av energicertifikat Energicertifikatet ska visas på en framträdande plats som är klart synlig för allmänheten i byggnader där en energideklaration har utfärdats enligt artikel 12.1, om byggnaden utnyttjas av offentliga myndigheter och ofta besöks av allmänheten. Energideklarationen ska även visas upp på en framträdande och för allmänheten väl synlig plats i andra lokaler än myndighetslokaler, som är och som ofta besöks av allmänheten. satt att byggnaden har energideklarerats i enlighet med artikel 12.1. I skäl 24 i ingressen till direktivet ges vägledning om vad avsikten är med artikel 13.1 och 13.2: Det anges att information om energi- prestanda bör spridas bättre till allmänheten genom att energicertifikaten anslås tydligt, särskilt i byggnader av viss storlek som inhyser offentliga myndigheter eller som ofta besöks av allmänheten, exempelvis affärer och köpcentrum, snabbköp, restauranger, teatrar, banker och hotell. Omarbetningen av artikel 13 medför behov av ändring i lagen om energideklaration för byggnader och i förordningen om energideklaration Lagförslag finns i avsnitt 2. Artikel 14 Inspektion av värmesystem Artikel 14 handlar om inspektion av värmesystem. Denna fråga är inte reglerad i lag eller annan författning i utan genomförandet ingår i den verksamhet som bedrivs inom . således inte om någon förändring av regler utan enbart om en förändring i inriktningen för den verksamhet som myndigheten ska bedriva för att genomföra direktivets krav. direktiv omfattade motsvarande artikel, artikel 8, inspektion av fossileldade värmepannor. Ett alternativ till inspektion angavs i punkten 8 b, nämligen rådgivning. har sedan 2002 års direktiv genomfördes valt rådgivningsalternativet och har Prop. 2011/12:120 således ansvarat för dessa insatser. I det omarbetade direktivet utvidgas tillämpningsområdet för artikeln på så sätt att besiktningen avses omfatta tillgängliga delar av uppvärm- ningssystem, med betoning på system där de ingående pannorna har en nominell effekt på mer än 20 kW. I texten förklaras utvidgningen i tillämpningsområde från enbart värme- panna (definition i artikel 2.16) till de tillgängliga delarna av hela systemet som är kopplat till pannan. Krav på inspektion med vissa tidsintervall gäller pannor med en nominell effekt för uppvärmning av lokaler på mer än 20 kW. Artikel 14.2 och 14.3 I punkterna behandlas tidsintervall för inspektioner. Artikel 14.3 handlar om värmesystem för pannor med en effekt över 100 kW och inspek- tionsintervall för sådana. Som alternativ till inspektioner kan medlemsstaterna, på samma sätt som enligt direktiv, välja att säkerställa att råd ges till användare av värmesystem. Råden ska avse utbyte av värmepanna, andra förändringar i värmesystemet och alternativa lösningar för att bedöma pannans effektivitet och om den är av lämplig storlek. Om medlemsstaten väljer ett rådgivningsalternativ ska den lägga fram en rapport till kommissionen som visar att det är likvärdigt med inspektioner. Sammantaget konstateras följande. Regeringen beslutade om en nationell handlingsplan för energieffektivisering som över- lämnades till kommissionen (regeringsbeslut nr I 13, dnr N2010/6219/E och N2011/1506/E). I kapitel 6 i denna handlingsplan beskrivs på sidorna 6480 de insatser som gjorts för rådgivning avseende fossileldade pannor respektive inspektion av luftkonditione- ringssystem. En detaljerad bedömning går således att finna i detta kapitel, från vilket ett utdrag har bifogats som bilaga 6 till denna propo- sition. Sammanfattningsvis bedöms att energikontoren tillsammans med de kommunala klimat- och energirådgivarna kan få en fortsatt och utökad roll när det gäller rådgivning om värmesystem i byggnader. Energi- myndigheten kommer att ges det övergripande ansvaret att utforma och anpassa rådgivningen om byggnaders värmesystem på det sätt som anges i artikel 14 i EU-direktivet om byggnaders energiprestanda. Artikel 15 Inspektion av luftkonditioneringssystem Artikel 15 behandlar inspektion av luftkonditioneringsanläggningar. nyhet i direktivet är att medlemsstaterna kan välja ett rådgivnings- alternativ även för luftkonditioneringssystem. I punkt 15.4 anges villkoren för detta. Rådgivningen till användare ska omfatta information om utbyte och andra modifieringar av luftkonditioneringssystem (defi- nition i artikel 2.15). Råden kan också vara att systemen ska inspekteras så att deras effektivitet och storlek kan bedömas. Om medlemsstaten väljer ett rådgivningsalternativ ska denna senast presentera en rapport till kommissionen som visar att informationsalternativet är likvärdigt med obligatoriska inspektioner. I den nationella handlingsplanen om energieffektivisering som nämndes ovan behandlades även insatser avseende luftkonditionerings- För den detaljerade analysen hänvisas till bilaga 6. fattningsvis bedöms att förordning, föreskrifter och allmänna råd om funktionskontroll av ventilationssystem (OVK) innebär att luftkondi- tioneringssystem som ingår i ventilationssystem även fortsättningsvis kommer att inspekteras. Inspektionerna ska kompletteras med rådgiv- Övergången till rådgivning medför att vissa bestämmelser i lagen om energideklaration för byggnader och i förordningen om energi- deklaration för byggnader behöver upphävas. Lagförslag finns i avsnitt 2. Övervägandena framgår av avsnitt 5.1.7. Artikel 16 Rapporter om inspektion av värme- och Artikeln anger principer för hur rapportering ska ske efter inspektion av värme- och luftkonditioneringssystem. Med förslaget att välja rådgivning till användarna även när det gäller luftkonditioneringssystem blir artikeln Artikel 17 Oberoende experter I artikeln anges kriterier för de experter som ska energideklarera bygg- nader respektive inspektera värme- och luftkonditioneringssystem. förändringar som har genomförts i artikeln i jämförelse med skriv- ningarna direktiv handlar om att experterna ska auktoriseras med beaktande av deras kompetens och att medlemsstaterna ska offent- liggöra information om utbildning och auktorisering av experter. Artikel 17 möjliggör regelförenklingar i svensk rätt, men det krävs inga I skäl 30 i ingressen står följande skrivet om experter: staterna bör ta hänsyn till och rådets direktiv 2005/36/EG av om erkännande av yrkeskvalifika- tioner med avseende på ömsesidigt erkännande av professionella experter som behandlas i detta direktiv, och kommissionen bör fortsätta sina aktiviteter enligt programmet Intelligent energi om riktlinjer och rekommendationer för normer för utbildning av sådana professionella I den engelska versionen av direktivtexten anges att experterna ska Prop. 2011/12:120 vara qualified and/or accredited, vilket i den svenska texten har över- satts till kvalificerade och/eller auktoriserade. Förordning (EG) nr 765/2008 om bland annat ackreditering nämns inte i direktivet. I direk- tivet anges inte heller att avsikten skulle vara att kräva ackreditering av experter enligt EU-förordningens mening. Detta gäller oberoende av om man läser svensk, engelsk eller tysk språkversion av direktivet. Det engelska begreppet accreditation är vidare än det svenska begreppet ackreditering. På tyska heter det Akkreditierung i EU-förordning 765/2008, men i det nu aktuella direktivet används qualifizierte und/oder zugelassene fachleute och i artikel 17 i direktivet används Unabhänginge Fachleüte. Det system med ackrediterade kontrollorgan med minst en personcertifierad energiexpert som tillämpas i är fullt förenligt även med artikel 17 i direktivets nuvarande utformning. Kravet på ackreditering med den snävare, mer specifika betydelse som gäller på svenska går i själva verket längre än direktivet kräver, som framgått av den språkliga jämförelsen ovan. Utformningen av de befint- liga svenska kraven har beskrivits mer utförligt i propositionen Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande (prop. 2005/06:145 s. 86 f.). För utländska experter gäller inte kravet på ackreditering utan de kan verka förutsatt att de uppfyller kraven i ett annat EU- eller EES-land. Omarbetningen av direktivet kräver således inga författningsändringar. uppfyller även övriga krav som direktivet ställer på information, utbildning, kompetens och oberoende och förteckningar över experter och ackrediterade företag som erbjuder sådana tjänster. Däremot bedöms i denna proposition att regelverket avseende experternas kompetens och oberoende bör ses över av andra skäl och att inriktningen bör vara att ackrediteringskravet avskaffas samt att förändrade regler bör träda i kraft . De detaljerade kraven avseende experternas kompetens och oberoende regleras inte i lag utan i förordning och myndighetsföre- skrifter. Regeringens överväganden framgår av avsnitt 5.2.4. Artikel 18 Oberoende kontrollsystem I punkten anges att medlemsstaterna ska se till att det inrättas ett oberoende kontrollsystem för energideklarationer och (eventuella) besiktningsrapporter om inspektion av värme- och luftkonditionerings- system i enlighet med direktivets bilaga II. Artikel 18.2 och 18.3 I punkterna anges att medlemsstaterna får delegera ansvaret för de oberoende kontrollsystemen samt villkor som ska gälla i sådana fall. I bilaga II finns tre alternativ för kontroller. De olika alternativen inne- bär stigande administrativ börda och för att inte öka denna för företagen bör välja kontroll enligt alternativ a) som innebär att indata och de resultat som anges i deklarationen validitetskontrolleras. Ett oberoende kontrollsystem av det slag som direktivet efterfrågar . 2011/12:120 finns till viss del i ackrediteringssystemet där Swedac gör stickprovs- kontroller och årliga besök hos de ackrediterade kontrollorganen. Dock är omfattningen av dessa kontroller inte lika stor som det krävs enligt beskrivningen i direktivets bilaga II. Regeringen gör bedömningen att det kan vara mindre lämpligt att bygga på de stickprov som görs av Swedac inom nuvarande regelverk. Det huvudsakliga ansvaret för att förvalta och utveckla energideklarationssystemet åvilar . Mot den samlade bakgrunden blir regeringens bedömning att stickprov inom ackrediteringssystemet kan bidra till det kontrollsystem som behöver upprättas inom , men att kontrollsystemet som sådant bör upprättas utanför ackrediteringssystemet. Förslag till hur kontrollsystemet ska utformas och integreras med övriga insatser för uppföljning av energideklarationer framgår av avsnitt 5.1.5. Kommissionen ska med biträde av kommittén (se artikel 26) utvärdera direktivet och vid behov lägga fram förslag. Artikeln riktar sig till kommissionen och kräver således ingen åtgärd från svenska myndigheter. I artikel 20 ställs det krav på att medlemsstaterna ska vidta informations- åtgärder i fråga om olika metoder för förbättringar av energiprestanda. Det är ägare till eller hyresgäster i byggnader eller byggnadsenheter (definierade i artikel 2.8) som ska informeras. begära hjälp av kommissionen för informationskampanjer. Vidare ska medlemsstaterna se till att lämplig vägledning och utbild- ning görs tillgänglig för dem som är ansvariga för att genomföra direk- Av skäl 28 och 29 i ingressen framgår vilka som anses ansvariga Där ingår en mycket vid krets som lokala och regionala myndigheter, arkitekter, lokala planerare, byggnadsinspektörer samt byggare och installatörer. Kommissionen uppmanas också att förbättra sina informationstjänster och då särskilt den webbplats som inrättats som en europeisk portal för energieffektivitet i byggnader. Där kan komma att länkas till bland annat nationell lagstiftning, handlingsplaner och exempel på bästa praxis. De svenska myndigheterna arbetar med information, vägledning och utbildning om energieffektivisering på flera sätt. I varje svensk kommun finns klimat- och energirådgivare. Vidare finns regionala energikontor och informationsinitiativ på central nivå från framför allt Energimyndig- En betydande andel av dessa generella informa- tionsinsatser avser att upplysa om möjligheter till energieffektivisering i , som har till specifikt syfte att främja att de energieffektiviserande åtgärder som lämnas i energideklarationer blir genomförda. Mot denna bakgrund bedömer rege- Prop. 2011/12:120 ringen att redan nu uppfyller de krav som ställs i artikeln. I artikeln anges att medlemsstaterna i förekommande fall ska samråda med berörda intressenter, inklusive regionala och lokala myndigheter, i syfte att underlätta ett effektivt genomförande av direktivet. Samråd är av särskild vikt för tillämpningen av artiklarna om nära-nollenergi- byggnader (artikel 9) och om information (artikel 20). Det kan konstateras att samråd som huvudregel sker i vid all regelgivning. I normalfallet sker samrådet genom remissförfarande, ibland kompletterat med ytterligare insatser. Den första av dessa artiklar (artikel 22) handlar om den anpassning till den tekniska utvecklingen som kommissionen ska göra av punkterna 3 och 4 i bilaga I. Det handlar om anpassning av riktlinjerna för hur medlemsstaterna ska ställa minimikrav på energiprestanda till den tekniska utvecklingen. Artikeln riktar sig till kommissionen och kräver således ingen åtgärd från svensk sida. Därefter följer tre artiklar (artikel 2325) om kommissionens befogen- heter att anta delegerade akter, om återkallande av denna befogenhet och om invändningar mot delegerade akter. Ingen av dessa artiklar föranleder någon åtgärd från svensk sida. Artikel 26 handlar om kommittéförfarande. Där anges att kommissionen ska biträdas av en kommitté och att vissa riktlinjer ska gälla för detta. Artikeln kräver ingen åtgärd från svensk sida. I artikeln ställs krav på att medlemsstaterna ska införa bestämmelser om sanktioner vid överträdelse av nationella bestämmelser som införlivar direktivet. Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att de nationella bestämmelserna tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Bestämmelserna ska anmälas till kommissionen . Alla senare ändringar ska också anmälas. Sanktioner och tillsynsverktyg finns dels i PBL, dels i lagen om energideklaration för byggnader. Frågan om sanktioner i förhållande till sistnämnda lag behandlas i avsnitt 5.1.6. I artikeln anges att medlemsstaterna ska anta och offentliggöra de lagar som är nödvändiga för att följa artiklarna 218, 20 och 27. När det gäller artiklarna 2, 3, 9, 11, 12, 13, 17, 18, 20 och 27 ska medlemsstaterna tillämpa dessa senast . Åtgärder med anledning av dessa bestämmelser om införlivande Prop. 2011/12:120 framgår under respektive artikel ovan samt i lagförslag, författnings- kommentarer och allmänmotiverande text i denna proposition. När det gäller artikel 9 är regeringens bedömning som redan nämnts att denna inte ställer krav på omedelbara förändringar i regelverket och därför redovisas inte sådana förslag i propositionen. Regeringens ställnings- tagande när det gäller artikel 9 kommer att redovisas i en nationell handlingsplan om nära-nollenergibyggnader. Bilaga I Gemensam allmän ram för beräkning av byggnaders energiprestanda I punkt I.1 anges att byggnaders energiprestanda ska bestämmas på grundval av den beräknade eller faktiska energi som används för att uppfylla de behov som är knutna till normalt bruk av byggnaden. Detta överensstämmer med gällande svenska byggregler och det finns därmed inget behov av regeländringar. I punkt I.2 första stycket anges att en energiprestanda ska uttryckas klart och tydligt och ska inkludera en energiprestandaindikator och en numerisk indikator för primärenergiförbrukning. I det svenska regelverket finns det inget uttryckligt krav på numerisk indikator för primärenergi. Regeringens bedömningar när det gäller denna fråga framgår i en nationell handlingsplan om nära-nollenergibyggnader. Av punkt I.2 andra stycket framgår att beräkningsmetoden för bygg- naders energiprestanda bör ta hänsyn till europeiska standarder och vara förenlig med tillämplig unionslagstiftning, inklusive direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. Det finns inte något behov av referenser till beräkningsstandarder för energianvändning i bygglagstiftningen. Detta beror på att kraven på verifiering av överensstämmelse med byggreglerna sker genom uppmätning av faktisk energianvändning. Byggherrar och deras konsulter kan räkna med i stort sett vilket energiberäkningsprogram som helst, så länge de slutligen uppfyller minimikraven enligt byggreglerna. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att inne-hållet i bilaga I inte har förändrats på ett sådant sätt att det krävs ändringar i lag, förordning eller föreskrifter (se dock ovan när det gäller bedömningen av punkt I.2). Bilaga II Oberoende kontrollsystem för energicertifikat och inspektionsrapporter I bilagan anges alternativ för genomförande av det oberoende kontroll- systemet. Överväganden och förslag har redovisats ovan under artikel 18 och motiveras mer utförligt i avsnitt 5.1.5. Bilaga III för jämförbara metoder för fastställande av kostnadsoptimala nivåer för krav på byggnaders och byggnads- elements energiprestanda I Bilaga III anges vissa riktlinjer för arbetet med att ta Som angivits ovan under artikel 5 skrivningarna i direktivet om att sätta krav på kostnadsoptimal nivå i Prop. 2011/12:120 dagsläget inte några förändringar i svensk lagstiftning. myndigheterna kommer att utföra de beräkningar och lämna den information som krävs enligt direktivet och sedan kommer den jämförelse som ska göras mellan framräknade kostnadsoptimala krav- nivåer och de nationellt fastställda minimikraven på byggnaders energi- prestanda att utvisa om några åtgärder krävs från svensk sida. Bilaga IV Upphävt direktiv och efterföljande ändringar Bilaga IV behandlar upphävandet av det gamla direktivet med efter- följande ändringar. Bilaga V visar förändringen av artikelnumreringen som sker genom omarbetningen av direktiv. 5Utveckling av systemet med energideklarationer 5.1Ändringar med anledning av det omarbetade EU- direktivet Jämfört med direktiv innehåller det omarbetade direktivet förändringar när det gäller upprättande av energideklarationer för vissa offentliga byggnader. Direktivet innehåller även mer detaljerade bestämmelser för uppvisande av energideklarationerna. I korthet innebär det omarbetade direktivet en annan avgränsning av vilka offentliga byggnader som ska ha och anslå en energideklaration genom att areagränsen för dessa byggnader har sänkts . Vad som avses med offentliga byggnader har också ändrats. Dessa omarbetningar av direktivet innebär att den svenska lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader måste ändras (avsnitt 5.1.1). När det gäller uppvisande av energideklarationer angavs direktiv att en energideklaration skulle göras tillgänglig för en presumtiv hyresgäst när byggnader byggs, säljs eller hyrs ut. I det omarbetade direktivet finns detaljerade krav på att energideklarationen ska visas och överlämnas i dessa situationer. Omarbetningarna av direktivet innebär även i dessa avseenden att lagen om energideklaration för byggnader måste ändras (avsnitt 5.1.3). 5.1.1 Krav på upprättande och uppvisande av Prop. 2011/12:120 energideklarationer i byggnader med en total användbar golvarea som ofta besöks av allmänheten Regeringens förslag: Den som äger en byggnad ska se till att det alltid finns en energideklaration upprättad för byggnaden, om en total användbar golvarea i byggnaden ofta besöks av allmänheten. I en sådan byggnad ska den energideklaration som senast har upprättats för byggnaden visas på en för allmänheten väl synlig och framträdande plats i byggnaden. Hänvisningen till uttrycket specialbyggnader tas bort. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om beräkning av total användbar golvarea. Förslagen i de promemorior som har remitterats: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: (), i , Energirådgivarna, och värmepumpföretagen, Konsument- verket, och () har inga invändningar mot bestämmelsernas innehåll i sak. vill se förtydliganden av begreppen total användbar golvyta och ofta besöks av allmänheten.