prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — Även den kraftigt ökande an- delen lärare som antingen är obehöriga eller un- dervisar i ämnen där de saknar behörighet torde ha bidragit negativt till resultatutvecklingen. Insatser för de som behöver extra stöd brister också genom att stödet tenderar att sättas in . Medan de specialpedagogiska insatserna i t.ex. fokuseras till de yngre barnen tenderar stödet i i stället att öka med stigande ålder. Förstärkning av utbildnings- och forskningspolitiken i fokus Regeringen har sedan den tillträdde genomfört ett stort antal reformer för att komma till rätta med problemen inom utbildningssystemet (se fördjupningsrutan Regeringens reformer för att höja kvaliteten i utbildningen). Bland annat har den allmänna förskolan byggts ut och riktade satsningar på barn som behöver extra stöd har genomförts. Resultatuppföljningen i grundsko- lan har förbättrats genom att obligatoriska nat- ionella prov har införts i flera ämnen och i fler årskurser. Satsningar har också gjorts för att stärka undervisningen i ämnena matematik, naturvetenskap och teknik. Vidare genomförs en stor satsning på lärlingsutbildning i gymnasie- skolan och vuxenutbildningen. Stora resurser har också lagts på att öka kompetensen och statusen bland lärare. Gymnasieskolan och lärarutbild- ningen har reformerats och satsningar har gjorts för att öka kvaliteten i universitets- och högsko- leutbildningen. Omfattande resurser har tillförts forskningen och företagens rätt att göra avdrag för utgifter för forskning och utveckling har ut- vidgats, som expertskatten förenklats i syfte att attrahera utländsk expertis. Regeringen ser allvarligt på problemen inom utbildningssystemet och fortsätter det om- fattande och långsiktiga arbetet som inleddes under förra mandatperioden för att förbättra systemets olika delar. Målet är att öka kvaliteten i hela utbildningskedjan. Övergången mellan skola och arbetsliv behöver stärkas ytterligare. Det handlar exempelvis om att förbättra kvaliteten i den gymnasiala yrkesutbildningen med fokus på det arbetsplatsförlagda lärandet. Läraryrkets status och attraktionskraft behöver också förbättras, bl.a. genom nya karriärvägar. har svensk forskning, i ett inter- nationellt perspektiv, haft en stark ställning. Men det finns indikationer på att framskjutna position har försvagats. Genom den forsknings- och innovationsproposition som regeringen presenterade 2008 har stora nya resurser tillförts svensk forskning. Det har också genomförts systemförändringar för att öka incitamenten för hög kvalitet i forskningen. För att ska kunna fortsätta att ha en stark ställning internationellt behövs dock ytterligare åtgärder för att stärka kvaliteten i svensk forskning. En forsknings- och innovationsproposition över- lämnas till , som bl.a. kommer att innehålla en översyn av rörligheten mellan olika lärosäten och mellan lärosäten och näringsliv/samhälle. Vidare ska systemet för kompetensförsörjning ses över och incitamenten för högkvalitativ forskning stärkas. Detta är också centrala frågor i den innovationsstrategi som regeringen ska presentera . Regeringens reformer för att höja kvaliteten i utbildningen Utbildning är viktigt både för den enskilde individen och för samhället i stort. En bra skola kompenserar för skillnader i elevernas livsvillkor och förutsättningar samt utgör en viktig grund för elevernas framtida möjligheter. Även för samhället finns stora vinster med utbildning. Högre produktivitet och högre sysselsättning förbättrar förutsättningarna för ekonomisk tillväxt och ökar den gemensamma välfärden. Tillgång till välutbildad arbetskraft och hög- kvalitativ forskning är också viktiga förutsätt- ningar för en säkrad konkurrenskraft i svenskt näringsliv. Regeringen har sedan den tillträdde 2006 arbetat intensivt för att åtgärda brister i och stärka kvaliteten i hela utbildningskedjan. Insatser har bl.a. gjorts för att underlätta övergången mellan skola och arbetsliv och för att förbättra elevernas resultat. En rad åtgärder har vidtagits för att stärka lärarnas kompetens och kvaliteten i undervisningen. Exempelvis har resultatuppföljningen förbättrats. Särskilda satsningar har gjorts för att stödja elever med särskilda behov. Vidare har satsningar gjorts inom den högre utbildningen och resurser har tillförts forskningen. Nedan följer en redo- görelse för de främsta åtgärderna. -En ny skollag trädde i kraft och gäller stora delar av utbildnings- väsendet. Lagen innebär en lång rad förändringar för att skapa ökat fokus på kunskap, valfrihet och trygghet. Bland annat blir förskolan en egen skolform. -Skolinspektionen har tillförts resurser och ett nytt sanktionssystem har införts för att öka och förbättra den statliga tillsynen och säkerställa att de uppsatta villkoren för att bedriva skolverksamhet efterlevs. Satsningar för att höja lärarnas kompetens -En ny lärarutbildning har införts. -För att öka läraryrkets attraktionskraft införs ett legitimationssystem för lärare och förskollärare. Vidare planerar regeringen att införa ett system med nya karriärvägar för lärare . -Genom fortbildningsinsatsen i Förskole- lyftet, som genomfördes 20092011, förstärktes den pedagogiska kompetensen hos förskolans personal. Därtill har ytterligare en satsning beslutats som sträcker sig 20122014 och som omfattar kompetensutveckling för förskollärare och förskolechefer. -Lärarlyftet, som är regeringens fortbild- ningssatsning för lärare med lärarexamen, fortsätter. De lärare som har fått möjlighet att ta del av satsningen vittnar om att fortbildningen gett fördjupade kunskaper och att den också i många fall lett till att lärarna förändrat sin undervisning. -Lärarlyftet II är en fortsättning på Lärar- lyftet, och inriktas mot att lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. Satsningen ska även omfatta utbildning i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen för fritids- pedagoger eller motsvarande så att dessa kan bli behöriga lärare. Satsningar inom förskolan och den pedagogiska omsorgen -Förskolans pedagogiska uppdrag har stärkts genom att läroplanen har förtydli- gats med nya mål för barns språkliga och matematiska utveckling samt för naturve- tenskap och teknik. Vidare har förskol- lärares pedagogiska ansvar tydliggjorts och nya avsnitt för förskolechefens ansvar samt för uppföljning, utvärdering och utveckling har tillkommit. -En barnomsorgspeng infördes med syftet att öka möjligheten att starta fri- stående verksamheter inom pedagogisk omsorg. Barnomsorgspengen ger utrymme för såväl familjedaghem som andra alternativa verksamheter i ännu oprövade former. -Kommunernas skyldighet att anordna allmän förskola utvidgades till att gälla alla barn fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller . -Nya läroplaner har införts i alla ämnen för att tydliggöra mål och kunskapskrav. -En ny betygsskala med fler steg för mer rättvisande betyg infördes till . Vidare har betyg införts från årkurs 6 . -Regeringen fattade beslut om att ytterligare nationella prov ska införas. Från och med /14 införs prov i de naturorienterande ämnena (kemi, fysik, och biologi) även i årskurs 6 samt nationella prov i de samhällsorienterande ämnena i årskurs 6 och 9. -Alla elever, även de med funktions- nedsättning, ska ha möjlighet att välja den skola som passar dem bäst. Regeringen har återetablerat statliga specialskolor för elever med synskada och ytterligare funktions- nedsättning samt för elever med grav språk- störning. -Regeringen har infört en särskild satsning på basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. -En satsning på matematiklärarnas kompe- tens samt utökad undervisningstid i mate- matik, det s.k. Mattelyftet, ska genomföras. -ska allt utbild- ningsinnehåll ha moderniserats och kvali- tetssäkrats nationellt inom gymnasieskolan. Behörighetskraven till de nationella pro- grammen har skärpts för att eleverna ska vara bättre förberedda för kraven i gymna- sieskolan. Innehållet i de nationella pro- grammen har renodlats och på de hög- skoleförberedande programmen ställs högre krav än tidigare, bl.a. läser eleverna mer svenska. Kunskapskraven har också förtydligats. -På de gymnasiala yrkesprogrammen har tid till fördjupning i yrkesämnena utökats och utbildningarna har anpassats efter arbets- marknadens behov och för att bättre för- bereda för eget företagande. -Lärlingsutbildningar har införts inom gymnasieskolan och kraven på arbetsplats- förlagt lärande har förtydligats. -En gymnasieexamen har införts, som antingen kan vara en yrkesexamen eller en högskoleförberedande examen. -Lika villkor för fristående och kommunala skolhuvudmän har införts. -Värderingen av meriter vid antagning till högskolan har förändrats, vilket har lett till att förekomsten av fördjupade studier i matematik och språk inom gymnasieskolan har ökat. -För att säkra kvaliteten i de eftergymnasiala yrkesutbildningarna som inte utgör akademiska högskoleutbildningar bildades Myndigheten för . -Mot bakgrund av den ekonomiska krisen har stora tidsbegränsade satsningar genomförts för att skapa fler utbildningsplatser inom den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen (yrkesvux och ). -En satsning på vuxenlärlingar inom den kommunala vuxenutbildningen genomförs med ca 5 900 årsplatser 20112014. -höjdes folkbildningsanslaget i syfte att förstärka verksamheten vid studie- förbunden och folkhögskolorna. -Arbetslösa ungdomar ges möjlighet att studera motivationshöjande kurser inom folkhögskolan. Satsningar inom högskola och forskning -Höjda ersättningsbelopp har införts för utbildningsområden humaniora, samhälls- vetenskap, juridik och teologi i syfte att öka den lärarledda undervisningen. -Studieavgifter för tredjelandsstudenter har införts. -Efter förslag i propositionen Ett lyft för 2008/09:50, 2008/09:UbU4, 2008/09:160): 1.tillfördes forskningen i nivå vilket är det största resurstillskottet . 2.gjordes en särskild satsning inom områden för strategisk forskning, medicin och livs- egenskaper, teknik samt klimat. 3.infördes en ny resursfördelningsmodell baserad på fördelning efter kvalitet. -höjdes studiemedelsbeloppet med per studiemånad och fr.o.m. med ytterligare . Reformerna innebär att studiemedlet uppgår till per studiemånad vid heltids- studier. - Det s.k. fribeloppet har höjts från ca 107 000 till . -Det pågår en tidsbegränsad satsning som innebär att arbetslösa ungdomar i åldern som saknar fullständig grund- skole- eller gymnasieutbildning under vissa förutsättningar kan få den högre bidrags- nivån inom studiemedlet om de återgår till reguljära studier. ska bli ett av världens bästa länder att starta, driva och utveckla företag i. behöver fler kvinnor och män som ser entreprenörskap och företagande som ett självklart val. En god anpassningsförmåga hos såväl företag som arbetskraften är central för återhämtningen i ekonomin, konkurrenskraften och för den långsiktiga ekonomiska tillväxten. Företag och individer måste ha möjlighet och förmåga till ständig anpassning till nya förutsättningar. Det ställer i sin tur krav på ett gott företagsklimat som främjar företagande, innovation och investeringar. Ett dynamiskt näringsliv där nya företag utvecklas och expanderar är ett viktigt led i strukturomvandlingen och bidrar till ökad produktivitet och förstärkt konkurrenskraft. Hindren för att starta och utveckla företag ska vara så låga som möjligt eftersom det bidrar till konkurrens och förnyelse i näringslivet. Enligt mätning av hinder för företagande 2008 ligger mycket väl till bland OECD- länderna, på tredje plats efter och Nederländerna.14 Att företag startas och växer är en viktig del av näringslivsdynamiken. I jämförelse med andra ligger ungefär i mitten när det gäller andelen snabbväxande företag (se diagram 3.12).15 Näringslivsstrukturen kan till viss del förklara att inte tillhör de länder som har störst andel tillväxtföretag. Den svenska basindustrin kräver mycket omfattande och långsiktiga investeringar i anläggningar och teknik för att skapa konkurrenskraftiga företag. syns en positiv utveckling när det gäller ungas nyföretagande, kvinnors företagande och antalet nystartade företag. 14OECD (2008), Indicators of Product Market Regulation (barriers to entrepreneurship). 15Avser sysselsättningstillväxt om bland företag med minst 10 anställda vid startåret. Andel i procent av alla företag med minst 10 anställda. Diagram 3.12 i vissa 2007 Anm.: med minst 10 anställda vid startåret. Andel i procent av alla tillverkningsföretag med 10 anställda. Data för avser 2006 och data för avser 2008. Data för 18 finns tillgängliga. Källa: (2011), Entrepreneurship at a glance. Regeringens arbete med att skapa bättre förutsättningar för företagande och innovation fortsätter. Regeringens skattepolitik, satsningar på utbildning, forskning, innovation, teknikut- veckling, regelförenkling och infrastruktur samt förbättringar av arbetsmarknadens funktionssätt innebär att villkoren för företagande förbättras och därmed att konkurrenskraften och produk- tiviteten i näringslivet stärks. Regeringen kommer att lämna en forsknings- och innovationsproposition till samt presentera en innovationsstrategi som syftar till att ytterligare förbättra förutsättningarna för innovation och förnyelse i näringslivet, offentlig sektor och civilsamhället. Regeringen avser att reformera det statliga riskkapitalsystemet, bl.a. i syfte att tydliggöra den marknadskompletterande rollen och att stärka förutsättningarna för kommersialisering av kunskapsintensiva idéer i tidiga skeden. I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99) finns ett förslag om tillvägagångssätt för inrättandet av en gemensam organisation omfattande verksamheterna inom och , som aviserades i budgetpropositionen . Vidare ser regeringen över möjligheten att samordna statens insatser för riskkapital till företag i tillväxtfaser och återkommer med förslag om detta i budgetpropositionen . Goda skattemässiga villkor för företagande, investeringar och sysselsättning Regeringen har arbetat med att förbättra de skattemässiga förutsät- tningarna för redan existerande företag och med att underlätta tillkomsten av fler och växande företag. Förmögenhetsskatten har avskaffats och bolagsskatten, arbetsgivaravgifterna och egen- avgifterna har sänkts. Skatten har vidare sänkts för kvalificerade ägare i fåmansföretag och för enskilda näringsidkare. Även jobbskatteavdraget, införandet av RUT- och ROT-avdrag samt sänkningen av mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster har förbättrat förut- sättningarna för företagande.16 Regeringen fortsätter detta arbete och har som ambition att ytterligare förbättra företagsklimatet och villkoren för företagande, investeringar och sysselsättning i . En strategisk del av arbetet sker genom (dir. 2011:1). Kommittén har ett brett uppdrag och kommer fram till slutet av 2013 att ha lämnat tre betänkanden. Kommittén har i ett första steg presenterat ett delbetänkande om skatte- incitament för riskkapital (SOU 2012:3). Betänkandet innehåller två förslag; ett riskkapitalavdrag på ägarnivå och en emissionskredit på bolagsnivå. Båda förslagen syftar till att motverka de svårigheter som nystartade och mindre, växande företag kan ha att finna extern finansiering av sin verksamhet. Förslagen har remitterats och regeringen återkommer i ärendet i budgetpropositionen . I ett andra steg ska kommittén undersöka möjligheterna att införa skatteincitament för forskning och utveckling. Ett betänkande i denna fråga ska lämnas . Kommitténs huvuduppdrag handlar om möjligheterna att minska beskattningen av eget kapital i bolagssektorn och att göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och lån. Uppdraget ska ses mot bakgrund av den tilltagande skattekonkurrensen på bolagsskatte- området som visar sig i att ett antal länder har sänkt eller planerar att sänka sina bolags- skattesatser. Den globala skattekonkurrensen gör att skatteplaneringen ökar när internationellt verksamma företag och andra institutioner utnyttjar de olikformigheter som finns mellan olika länders skattesystem. I kommitténs uppdrag ingår också att ta fram förslag som breddar skattebasen för att möjliggöra en sänkning av de skatter som betalas av bolags- sektorn. Förändringar ska ske på ett sätt som medför goda skattemässiga villkor för före- tagande. Investeringar och sysselsättning ska gynnas och företagens finansiella motståndskraft stärkas. Den svenska bolagsskatten ska behålla sin konkurrenskraft och generera stabila skatte- intäkter. Kommittén ska även se över reglerna om koncernbidrag och underprisöverlåtelser samt analysera om det bör införas en källskatt på räntebetalningar. Slutbetänkandet ska redovisas . Inom ramen för goda skattemässiga villkor för företagande och investeringar är det ange- läget att begränsa sådan skatteplanering som eroderar svenska skattebaser. har det visat sig att företag genom ränte- betalningar har kunnat begränsa sina totala skattebetalningar i . Mot denna bakgrund har presenterat en promemoria med förslag som kompletterar och utvidgar de ränteavdrags- begränsningsregler som infördes 2009.17 För att skapa stabila och rättvisa spelregler på marknaderna krävs det att företagen betalar skatt på lika villkor. Förslaget i promemorian innebär att villkoren mellan internationellt verksamma koncerner och andra företag jämnas ut. Även villkoren mellan helt svenska koncerner där något av skattesubjekten är föremål för särskilda skatteregler (t.ex. kommuner) och andra företag jämnas ut. Därmed stärks förutsättningarna för beskatt- ning på lika villkor för företagen inom bl.a. välfärdssektorn. Den budgetförstärkning som därvid uppkommer skulle isolerat sett leda till en ökad skattebelastning på bolagssektorn, vilket vore i strid med vad den internationella utvecklingen kräver. 16 RUT- och ROT-avdrag har senare förts samman i det s.k. (dnr Fi 2012/1349). därför komma företagssektorn till del, vilket t.ex. kan ske genom att bolagsskattesatsen sänks. I avvaktan på förslagen från bör detta ske som ett inslag i en långsiktig strategi för att stärka konkurrenskraften, som förslagen om effektivare ränteavdragsbegränsningar genomförs fr.o.m. . Regeringen vill förbättra förutsättningarna för hållbar tillväxt i alla delar av genom att skapa attraktiva företags- och livsmiljöer. Att låta hela växa handlar om förut- sättningarna för arbete, entreprenörskap, företagande och boende i alla delar av landet. Regeringens reformer för att stärka företagsklimatet Ett gynnsamt företagsklimat främjar företagande och investeringar. Genom att förbättra företagens grundförutsättningar förbättras företagens möjligheter att hantera utmaningar i omvärlden. Fler och växande företag bidrar till att skapa fler jobb. Regeringen har sedan den tillträdde 2006 genomfört en rad åtgärder för att stärka företagsklimatet. Nedan följer en redogörelse för några av dessa. Mer lönsamt att driva och starta företag Regeringen har genomfört ett antal insatser på skatteområdet i syfte att skapa fler jobb i fler och växande företag: -sänkt inkomstskatt genom jobbskatte- avdrag för att öka drivkrafterna till syssel- sättning, -sänkt bolagsskatt för att göra det mer lönsamt att starta och driva företag, -sänkning av socialavgifterna för att förbättra villkoren för nyanställningar och sysselsättning, -ändrade 3:12 regler i syfte att minska skattetrycket i fåmansaktiebolag, -skattelättnader för husarbeten (RUT- och ROT-arbeten) som skapar nya jobb och en utökad marknad för företagare, samt -sänkt mervärdesskatt för restaurang- och cateringtjänster. Förenklingar i företagens vardag Regeringen har genomfört en mängd reformer i syfte att minska regelbördan för företagen.18 Exempel på förenklingar är: -sänkt krav på aktiekapital för att göra aktiebolagsformen mer tillgänglig, -förlängd redovisningsperiod avseende mer- värdesskatt till varje kvartal i stället för , samt -frivillig revision för vissa mindre aktiebolag. Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning och rådgivning är avgörande för start och tillväxt i företag. -För att bättre ta till vara potentialen till innovation och tillväxt i hela landet avser regeringen att reformera statens insatser av- seende kapitalförsörjning för att i högre grad tillgodose ett varierat behov av marknadskompletterande riskkapital. -Regeringen har, genom särskilda förstärk- ningar till , bidra- git till ökad omfattning på mentorskaps- program i syfte att stimulera nyföretagande och tillväxt. -Slopad förmögenhetsskatt, i syfte att bl.a. förbättra de mindre företagens försörjning med riskvilligt kapital. Främjande av entreprenörskap och företagande -Flera insatser för att främja entre- prenörskap har genomförts i syfte att minska trösklarna till företagande, bl.a. genom inrättandet av ett särskilt program för att främja kvinnors företagande. -Tryggheten för företagare har förstärkts genom förändringar av reglerna i arbetslös- hets-, sjuk- och föräldraförsäkringen, vilket skapar en ökad tydlighet och förutsägbar- het i regelverken samt en ökad lika- behandling av företagare och anställda. 18 Sammantaget beräknas företagens administrativa kostnader ha minskat med till följd av regeringens reformer (rskr. 2009/10:226). 3.5.3Effektiva transporter är viktiga för Regeringen avser även att återkomma med Samhällsekonomiskt lönsamma infrastruktur- investeringar som ger effektivare person- och godstransporter är viktiga för att skapa ekonomisk tillväxt. Effektivare person- transporter ökar möjligheterna för människor att hitta attraktiva arbetsplatser inom pend- lingsavstånd. För företag innebär effektivare transporter ökade möjligheter att anställa personal med rätt kompetens och att verka i hela landet. Väl fungerande person- och gods- transporter är av stor betydelse för företagens konkurrenskraft och investeringsklimat. Kollektivtrafiken utgör ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt. Regeringen beslutade om en trafikslags- övergripande nationell plan som innehåller satsningar på för 20102021. Anslagen för järnväg och väghållning höjdes med ca . Omfattande resurstillskott erhålls därutöver genom brukar- och medfinansiering. I budget- propositionen föreslogs ytterligare satsningar om sammantaget 2012 och 2013 (prop. 2011/12:1, utgifts- område 22). Dessa avsåg framför allt drift och underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder i väg- och järnvägsnätet. Att vårda den infrastruktur som finns är enligt regeringen av största vikt för att säkra robusta väg- och järnvägssystem. Regeringen kommer att återkomma med förslag till ett nytt infra- strukturbeslut som syftar till att möta framtida behov inom transportsystemet. En viktig del i detta är den infrastrukturproposition som regeringen avser att lämna till . Viktiga utgångspunkter för regeringen i dessa beslut kommer att vara att skapa kapacitet och robusthet i transportsystemet. Det är centralt att det finns ett gediget underlag inför dessa beslut. Regeringen har därför gett ett omfattande uppdrag till att analysera brister inom transportsystemet och föreslå åtgärder för att komma till rätta med (dnr N2011/1933 N2011/5221). förslag för att skapa ökade förutsättningar för kommunerna att medverka i finansieringen av statlig transportinfrastruktur. 3.6Utmaningar för finansiell stabilitet Ett väl fungerande finansiellt system är centralt för ekonomin. Uppstår det allvarligare problem i det finansiella systemet, i synnerhet i banksy- stemet, försämras villkoren för tillväxt, jobb och välfärd dramatiskt. Problem i banksektorn på- verkar medborgarna främst på två sätt. För det första påverkas de genom den reala ekonomin då minskad utlåning från bankerna riskerar att försämra den ekonomiska utvecklingen. En sämre ekonomisk utveckling med lägre efterfrågan kan tvinga företag att dra ner på verksamheten. I förlängningen leder det till högre arbetslöshet och sannolikt till en nedpressad löneutveckling.