prop · H0031d11 · 2012-09-20 00:00:00 — Våld och hot som riktas mot förtroendevalda kan försvaga rättssamhället och utgör ytterst ett hot mot demokratin. Regeringen gav (Brå) i uppdrag att genomföra en kartläggning av omfattning av hot och våld mot förtroendevalda (Ju2011/8862/D). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 presenteras och ska vara periodiskt återkommande. Utvecklingen av den våldsbejakande extremismen kan inte enbart betraktas ur ett nationellt perspektiv. Ett framgångsrikt förebyggande arbete förutsätter dessutom ett internationellt samarbete och kunskapsutbyte. Inom ramen för Europeiska kommissionens program Prevention and fight against crime har i samverkan med den brittiska tankesmedjan påbörjat ett arbete för att identifiera, samla och sprida framgångsrika metoder för att förebygga våldsbejakande högerextremism. Inom ramen för projektet kommer ett europeiskt nätverk för kunskaps- och erfarenhetsutbyte etableras. Projektet inleddes och kommer att pågå till 2014. Regeringen gav vidare Försvarshögskolan i uppdrag att genomföra en studie om hur arbetet har bedrivits i närområde för att förebygga våldsbejakande extremism i tredje land (Ju2011/8862/D). Studien ska redovisas . Därutöver verkar regeringen för att fördjupa det internationella kunskapsutbytet genom deltagande vid internationella konferenser och i europeiska nätverk för samarbete kring det förebyggande arbetet. 9.6Resultatredovisning för mänskliga rättigheter Kartläggning om mänskliga rättigheter Regeringens arbete för mänskliga rättigheter på nationell nivå har bedrivits med utgångspunkt i två handlingsplaner (skr. 2001/02:83 och skr. 2005/06:95). Sedan den andra handlingsplanen löpte ut har synpunkter och annat material om hur arbetet bör bedrivas framöver samlats in. Som angavs i budgetpropositionen har en kartläggning gjorts av situationen för de mänskliga rättigheterna i . Det första steget i kartläggningen, genomfördes och bestod av att sammanställa de domar, synpunkter och rekommendationer som mottagit från internationella organ med uppgift att övervaka efterlevnaden av konventioner och andra internationella 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 dokument om de mänskliga rättigheterna. Där redovisas bl.a. domar från i mål mot , slutsatser från FN:s och övervakningskommittéer samt de rekommendationer som fick i samband med granskningen i för mänskliga rättigheter . Det andra steget har varit den samrådsprocess som genomförts och för att stimulera till diskussion och samla in synpunkter om hur regeringens arbete för mänskliga rättigheter bör bedrivas framöver. Samrådsmötena har samlat ett stort antal företrädare för statliga myndigheter, kommuner och landsting, organisationer inom det civila samhället och från den akademiska världen. Vid dessa möten har bl.a. frågor om myndigheternas, kommunernas och landstingens roll i arbetet för mänskliga rättigheter behandlats, liksom frågor om rättsligt skydd samt det civila samhällets och näringslivets roll. Vidare har ett större rådslag genomförts på temat främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Därtill har ett flertal aktörer lämnat in skriftliga yttranden. Resultatet av sammanställningen och samrådsprocessen är en utgångspunkt för det arbete som pågår med att utarbeta regeringens tredje strategi för mänskliga rättigheter i . Inom ramen för detta arbete bereds även de förslag och rekommendationer som lämnats av Delegationen för mänskliga rättigheter i (Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter, SOU 2010:70) respektive utredningen för utvärdering av den andra nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter (Samlat, genomtänkt och uthålligt?, SOU 2011:29). Arbetet för grundläggande rättigheter inom EU I och med Lissabonfördragets ikraftträdande blev EU:s stadga om grundläggande rättigheter juridiskt bindande. Det innebär att stadgan ska respekteras och tillämpas av alla i all EU:s verksamhet och av medlemsstaterna när de tillämpar . Såsom har aviserats i Europeiska kommissionens strategi för effektiv tillämpning av stadgan om grundläggande rättigheter har kommissionen presenterat sin andra årsrapport om stadgans tillämpning. I årsrapporten betonar kommissionen vikten av att respekten för grundläggande rättigheter garanteras, inte minst i tider av ekonomisk oro. Kommissionen tar också upp hur den agerat i frågan om hur den ungerska konstitutionen förhåller sig till och beskriver domar från där rättighetsfrågor har aktualiserats. Vidare påpekar kommissionen i rapporten att allmänheten har stort intresse av att veta mer om sina rättigheter enligt stadgan. Enligt Eurobarometer-undersökning vill av de som deltagit i studien veta mer om sina rättigheter enligt stadgan och om vart de kan vända sig om de upplever att deras rättigheter har kränkts. antogs rådsslutsatser mot bakgrund av kommissionens rapport. Av rådsslutsatserna framgår bl.a. att rådet välkomnar kommissionens rapport och åtaganden. Vidare önskar rådet främja samarbetet med övriga EU- institutioner när det gäller arbetet med att implementera stadgan. I rådsslutsatserna finns också en genomgång av de åtgärder och initiativ som vidtagits som berör stadgans grundläggande rättigheter. Kommissionen har även lämnat ett förslag på ett nytt flerårigt ramprogram för för grundläggande rättigheter (byrån) för perioden 20132017. Byrån blev operativ och har bl.a. till uppgift att ge unionen och dess medlemsstaters berörda institutioner och organ, stöd och sakkunskap i frågor om grundläggande rättigheter. Byrån ska genomföra sina uppgifter inom de temaområden som anges i ett flerårigt ramprogram, vilket ska antas av rådet på förslag från kommissionen och efter godkännande av . I förslaget till nytt ramprogram är temaområdena i stort de samma som för det nu gällande ramprogrammet, dock med tillägg för områdena integration av romer, polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Regeringens linje i förhandlingarna har varit att integrering av romer bör omfattas av ramprogrammet samt att det efter Lissabonfördragets ikraftträdande även är naturligt att inkludera polisiärt och straffrättsligt samarbete i byråns mandat. Internationella organs granskning av mänskliga rättigheter och rapportering En viktig del av arbetet med att skydda och främja mänskliga rättigheter är den svenska rapporteringen till internationella organ som övervakar hur staterna efterlever sina internationella åtaganden på området, liksom de synpunkter och rekommendationer som tar emot från dessa organ. granskades av för mänskliga rättigheter inom ramen för rådets periodiska granskning av hur medlemsstaterna följer sina åtaganden om mänskliga rättigheter (, UPR). Då nästa granskning av förväntas ske 2015 har ungefär halva tiden gått för att genomföra det hundratal rekommendationer som den har accepterat. I enlighet med en praxis som utvecklats i rådet har utarbetat en halvtidsrapport om hur arbetet fortskrider med att genomföra rekommendationerna. Rapporten presenteras för rådet vid dess möte . kommission mot rasism och intolerans (ECRI) genomförde ett övervakningsbesök i för att analysera situationen inom detta område och ge rekommendationer. lämnade regeringen underlag till ECRI:s fjärde rapport om som publiceras . Med anledning av fjärde rapport om den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk mottog regeringen slutsatserna från den expertkommitté som övervakar hur stadgan efterlevs. presenterade sina sammanfattande slutsatser om hur lever upp till tilläggsprotokoll om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi. lämnade sin första rapport till övervakningskommittén för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Kommittén har ännu inte kallat till förhör eller kommit med rekommendationer. har lämnat sin elfte rapport till om genomförandet av den (reviderade) europeiska sociala stadgan. lämnade för sociala rättigheter sina slutsatser om situationen i . meddelade Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna () fyra domar i mål mot . Sammanfattningar på svenska av domar i mål mot publiceras på regeringens webbplats om mänskliga rättigheter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Den särskilde utredare som har utvärderat regeringens andra nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter har i sitt betänkande (SOU 2011:29) rekommenderat att arbetet med de synpunkter och rekommendationer som får från internationella organ bör förtydligas. Betänkandet bereds inom ramen för arbetet med att ta fram en strategi för mänskliga rättigheter i . Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter , som inrättades 2002, är ett verktyg i regeringens arbete med att informera om mänskliga rättigheter. Webbplatsen har omarbetats och uppdaterats för att få en tydligare och mer lättillgänglig struktur, där merparten av sidan utgörs av en fakta- och dokumentbank. På webbplatsen publiceras bl.a. rapporter om mänskliga rättigheter i världens länder, periodiska rapporter till FN och , övervakningskommittéernas slutsatser om samt svenska sammanfattningar av domar i mål mot . hade webbplatsen i genomsnitt cirka 31 000 unika besökare . Som har beskrivits i resultatdelen har en samrådsprocess genomförts med en bred krets av aktörer i syfte att samla in synpunkter och förslag inför utarbetandet av regeringens strategi för mänskliga rättigheter. Samrådet har väckt stort intresse och ett stort antal aktörer har deltagit med både muntliga och skriftliga synpunkter. Regeringen anser att det är värdefullt att skapa delaktighet och engagemang i frågor om mänskliga rättigheter. Dessa frågor berör alla såväl personer i offentlig verksamhet i deras yrkesutövning som varje individ såsom bärare av rättigheterna. Frågorna är grundläggande för samhället och väcker ofta både stort engagemang och omfattas av skilda uppfattningar. Regeringens tidigare handlingsplaner på området har utarbetats efter liknande samrådsprocesser. Ett antal aktörer som deltagit i det nu genomförda samrådet har dock framfört att dialogen och delaktigheten inte i någon högre grad har hållits vid liv sedan de tidigare 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 handlingsplanerna väl har beslutats. Regeringen avser att i den strategi som ska överlämnas till även behandla frågor om samråd och dialog. Det är viktigt att i strategin beakta de slutsatser som framkommit av samrådet. Det finns bl.a. behov av närmare dialog och samverkan med kommuner och landsting. Det har också varit tydligt under samrådsprocessen, liksom i det stora antal remissvar som inkom på slutbetänkandet från Delegationen för mänskliga rättigheter i (SOU 2010:70), att intresset för frågor om mänskliga rättigheter har växt och fördjupats sedan arbetet med nationella handlingsplaner för mänskliga rättigheter påbörjades . För att full respekt för de mänskliga rättigheterna i ska kunna uppnås krävs ett fortsatt systematiskt arbete, främst inom den offentliga förvaltningen. Med systematiskt arbete för de mänskliga rättigheterna avses här att, med utgångspunkt i internationella åtaganden, regelbundet se över vilka brister som kan finnas i skyddet och främjandet av rättigheterna, att göra genomgångar och bedömningar av synpunkter som framförs om hur efterlever sina internationella åtaganden på området, bl.a. av internationella övervakningsorgan och genom samråd, samt att genomföra insatser som är ett resultat av medvetna överväganden utifrån dessa översyner och genomgångar. Från internationellt håll, bl.a. från sida, betonas allt tydligare att det är på nationell nivå som det viktiga arbetet med implementering av mänskliga rättigheter sker. Staterna har ett stort ansvar för att lösa brister i skyddet av mänskliga rättigheter på hemmaplan för att på så sätt undvika att nationella problem behöver hänskjutas till internationella organ. Detta har inte minst blivit tydligt i det arbete som pågår med att reformera för att denna ska kunna hantera sin betydande arbetsbörda. Detta förutsätter att staterna vidtar effektiva åtgärder för att förebygga konventionskränkningar, såsom bl.a. slås fast i den s.k. Brightondeklarationen. Det faktum att EU:s stadga för grundläggande rättigheter har blivit rättsligt bindande har också tydliggjort skyldigheten för EU:s institutioner och medlemsstater när de tillämpar unionsrätten att respektera de grundläggande rättigheterna. Kommissionens arbete med s.k. rättighetskonsekvensanalyser och med årliga rapporter om tillämpningen av stadgan för grundläggande rättigheter innebär en början på ett långsiktigt arbete med att tydligare integrera och lyfta fram rättighetsfrågorna i EU:s lagstiftningsprocesser och övriga beslutsförfaranden, liksom i medlemsländerna. På global nivå har för mänskliga rättigheter, med dess periodiska granskning av medlemsstaterna, skapat ett ökat fokus på medlemsstaternas nationella arbete för mänskliga rättigheter. Demokratin, folkrätten och de mänskliga rättigheterna ska utgöra hörnstenar i svensk utrikespolitik. 9.7Resultatredovisning för Justitiekanslern och Datainspektionen 9.7.1Mål för Justitiekanslern och Datainspektionen Justitiekanslern hade som mål att värna integriteten, yttrandefriheten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Myndigheten ska med hög kvalitet och effektivitet bevaka statens rätt. Justitiekanslern ska medverka till att rättstillämpningen blir effektiv och av hög kvalitet. Datainspektionen hade som mål att upptäcka och förebygga hot mot den personliga integriteten. Verksamheten ska främst inriktas på områden som bedöms vara särskilt känsliga ur ett integritetsperspektiv, nya företeelser och användningsområden av teknik samt områden där risken för missbruk eller felaktig användning bedöms vara särskilt stor. En samlad resultatbedömning görs för Justitiekanslern respektive Datainspektionen utifrån hur väl de har uppfyllt de uppgifter som åligger dem. Antalet inkomna ärenden ökade med 335 jämfört med till drygt 8 600 ärenden. Antalet ärenden i balans ökade med 165 till drygt 1 700 ärenden. Den genomsnittliga handläggningstiden minskade jämfört 2010. Antalet inkomna tillsynsärenden minskade med cirka 80 ärenden jämfört med . Justitiekanslerns tillsynsverksamhet har främst bedrivits genom klagomålshantering och genomgång av myndigheternas ärendeförteckningar. Myndighetens egeninitierade ärenden och inspektionsverksamhet har på grund av ett ansträngt arbetsläge fått stå tillbaka. Arbetet med att värna tryck- och yttrandefriheten har främst skett genom att pröva inkomna anmälningar om brott mot Tryckfrihetsförordningen (TF) och Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). har en stor del av anmälningarna avsett publiceringar som inte omfattas av grundlagsskydd. Det gäller ofta uttalanden på hemsidor och bloggar där webbplatsen inte omfattats av den så kallade databasregeln i 1 kap. 9 § YGL. Ärendena ska då hanteras av allmän åklagare och inte av Justitiekanslern. Många av de publiceringar som omfattas av grundlagsskydd har avsett anmälningar om förtal, där allmänt åtal mycket sällan anses påkallat. I de fall där Justitiekanslern har beslutat att inleda förundersökning har det oftast avsett anmälningar om ifrågasatt hets mot folkgrupp. inkom 2 740 skadeståndsärenden till Justitiekanslern vilket är 74 färre än 2010. av de inkomna ärendena avsåg ersättningsanspråk enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Myndigheten avgjorde nästan 1 500 sådana ärenden . Ersättning beviljades i av fallen. Antalet inkomna ärenden rörande integritetsfrågor ökade . Ökningen hänför sig till ärenden om allmän kameraövervakning och beror på att antalet ansökningar till länsstyrelser om tillstånd till allmän kameraövervakning har ökat. Även antalet ärenden om rättshjälp ökade. inkom cirka 2 400 sådana ärenden vilket är en ökning med cirka 300 ärenden jämfört med . Justitiekanslern har överklagat beslut i 49 rättshjälpsärenden. Datainspektionen har arbetat för att säkra individens rätt till integritet genom sin tillsyn över behandlingen av personuppgifter samt tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tillsyn över behandlingen av personuppgifter lade Datainspektionen av sina resurser på området tillsyn över behandlingen av personuppgifter. Arbetet utgjordes bl.a. av inspektioner, informationsinsatser och samverkan med andra myndigheter. Myndigheten har riktat in verksamheten mot känsliga områden, nya företeelser samt områden där risken för integritetskränkning är särskilt stor. har Datainspektionen bland annat bedrivit tillsyn mot forskningsprojekt som hanterar känsliga personuppgifter, hälso- och sjukvårdens behandling av patientuppgifter, stora IT-system inom polisen, kameraövervakning på arbetsplatser, i flerfamiljshus och på skolor, användning av s.k. molntjänster, bankers användning av mobilappar och företag som använder bakgrundskontroll vid rekryteringar. Tillsynen har omfattat kommuner, statliga myndigheter samt privata företag. Inspektionerna utformas som skrivbordsinspektioner där tillsyn sker med utgångspunkt i underlag som inkommit till myndigheten, fältinspektioner och enkätinspektioner. Antalet inledda tillsynsärenden uppgick till 247 stycken vilket är en ökning i jämförelse med 2010. Ökningen består framförallt av s.k. skrivbordsinspektioner och enkätinspektioner som är mindre resurskrävande än de s.k. fältinspektionerna. Antalet avslutade ärenden uppgick till 154 stycken, vilket är en minskning jämfört 2010 men till nivå som kan betecknas som genomsnittlig . ökande ärendebalanserna vilket framförallt förklaras av att ett stort antal enkätinspektioner påbörjades . Datainspektionens arbete att värna om den personliga integriteten i samband med utvecklingen av e-förvaltning inom stat, kommun och landsting har fortsatt . Arbetet bestod i inspektioner, remissyttranden och samverkan. Datainspektionen har 2011 bedrivit en aktiv informationsverksamhet i syfte att synliggöra integritetsfrågorna i samhället. har myndigheten fått ett allt större genomslag via media, sin utvecklade hemsida samt genom myndighetens publikationer. I likhet har myndigheten fortsatt arrangerat utbildningar för personuppgiftsombud, genomfört informationsinsatser vid seminarier och konferenser samt besvarat frågor genom 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Därutöver har Datainspektionen utgjort en viktig remissinstans. Datainspektionen har bedrivit en aktiv samverkan med andra myndigheter och organisationer. har samverkan skett med bl.a. , , , , , och i syfte att åstadkomma samsyn i integritetsfrågor, att utbyta information om handläggning av ärenden och att klargöra gränser mellan myndigheternas tillsynsansvar. Datainspektionen bedriver en aktiv internationell samverkan. Bland annat medverkar man i EU:s tillsyn över och utveckling av dataskyddsdirektivet med syfte att direktivet ska tillämpas enhetligt i medlemsstaterna. Myndigheten deltar därutöver bland annat i tillsynen över den centrala stödfunktionen i Schengens informationssystem (SIS) samt den EU-gemensamma tillsynsmyndigheten för Europol (Joint Supervisory Body of Europol, JSB). Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet lade Datainspektionen av sina resurser på tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. påbörjade Datainspektionen 10 tillsynsärenden enligt kreditupplysningslagen och avgjorde 13 ärenden. Tillsynsverksamheten på kreditupplysningsområdet har inriktats på branschens tillämpning av de lagändringar i kreditupplysningslagen som trädde i kraft . I jämförelse har antalet tillsynsärenden enligt inkassolagen sjunkit något, från drygt 80 ärenden och 2010 till drygt 60 ärenden . Detta förklaras av att Datainspektionen prioriterat arbetet med att revidera myndighetens allmänna råd om inkassoverksamheten och att utbilda inkassobranschen. Regeringen bedömer att Justitiekanslern har uppfyllt de mål och uppgifter som regeringen har satt upp för verksamheten. Det är positivt att myndighetens handläggningstider har minskat för merparten av ärendetyperna. Det är av vikt att Justitiekanslern fortsätter bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för att ytterligare förbättra kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Regeringen bedömer att Datainspektionen har uppfyllt de mål och uppgifter som regeringen har satt upp för verksamheten. Med utgångspunkt i ett omfattande uppdrag, ett föränderligt och växande arbetsfält och begränsade resurser har Datainspektionen gjort väl avvägda prioriteringar i sin verksamhet . Allmänna val och valdeltagande Det långsiktiga arbetet för att främja ett högt och jämlikt valdeltagande kommer även fortsättningsvis att prioriteras av regeringen. Ett gott förtroende för valsystemet och röstningsprocessen är en grundförutsättning för en väl fungerande demokrati. Det är viktigt för demokratin att val kan genomföras på ett effektivt och säkert sätt. beslutade regeringen direktiv till en parlamentarisk kommitté för att göra en översyn av delar av valsystemet (Ju 2011:13). Ett av målen med översynen är att, främst utifrån erfarenheterna års allmänna val, förbättra regleringen av förfarandet i syfte att undvika felaktigheter och brister vid hanteringen av röster. Kommittén ska överväga om reglerna för mandatfördelningen vid riksdagsval bör ändras. Kommittén ska även överväga om den fria nomineringsrätten bör inskränkas genom krav på förhandsanmälan av partier och kandidater inför ett val och om reglerna bör ändras i syfte att uppnå en proportionell mandatfördelning i val till kommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner. Kommittén ska också överväga om det bör inrättas möjligheter att använda ett elektroniskt röstningsförfarande. Vad gäller förtidsröstning ska kommittén bl.a. se över kommunernas rutiner såväl i fråga om röstmottagning och rösträkning i både röstnings- lokaler och vallokaler, som när det gäller den praktiska hanteringen av valsedlar, och öppethållande i lokaler för förtidsröstning. Uppdraget omfattar också frågor om kommunernas ansvar för förtidsröstning utanför omvalsområdet vid omval. Kommittén ska lämna ett delbetänkande och ett slutbetänkande . Programmet Ett för medborgarna 2014 2020 Europeiska kommissionen presenterade ett förslag om inrättande av programmet Ett för medborgarna 2014 2020. Förslaget att inrätta programmet ingår som en del i kommissionens förslag på det rättsliga området i EU:s fleråriga budgetram för perioden 20142020. Programmets övergripande syfte är att öka kunskapen om Europeiska unionen och främja medborgarengagemang. Programmet bygger på det nuvarande programmet Ett för medborgarna (20072013). Regeringen anser att det är positivt att kommissionen lämnat förslag som syftar till att uppmuntra medborgarnas demokratiska delaktighet och att öka kunskapen om EU. Vidgat inflytande med hjälp av e-verktyg är stärkta möjligheter till insyn, inflytande och delaktighet i de politiska beslutsprocesserna ett fortsatt prioriterat område för demokratipolitiken. Regeringen kommer därför att stödja det arbete som kommuner och landsting (SKL) bedriver inom detta område även . I ett fortsatt nära samarbete med SKL ska de metoder för medborgardialog med stöd av it som har tagits fram tillgänglig-göras bland landets kommuner och landsting. Den ökade användningen av it skapar också möjligheter för ökad transparens i den offentliga förvaltningen. Fördjupade möjligheter till medborgarinflytande i beslutsprocessen För att ytterligare fördjupa medborgares möjligheter till insyn och inflytande, fortsätter arbetet för stärkta möjligheter till deltagande i den lokala beslutsprocessen. Ett område som kommer vara fortsatt prioriterat i arbetet är regeringens samarbete med SKL och den treåriga satsning där ett 30-tal kommuner och landsting får stöd i arbetet att 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 utveckla medborgardialogen så att den integreras i beslutsprocessen på ett systematiserat sätt. Regeringen ser över vilka åtgärder som behöver vidtas för att ytterligare öka medborgarinflytandet. En digital agenda för