prop · GZ03120 · 2012-03-20 00:00:00 — Eftersom regionala energikontor, sotare, kommunala energi- och klimatrådgivare, bransch- och intresseorganisationer samt utrustnings- leverantörer kan komma att behöva engageras i arbetet med insatsen är även dessa viktiga målgrupper. heten för samhällsskydd och beredskap berörs delvis av insatsen, varför dessa bör hållas informerade om insatsens fortskridande och resultat. Åtgärder för förbättrad rådgivning I planeringen av framtida rådgivningsinsatser ska erfarenheterna från tidigare insatser tas till vara, t.ex. att använda sig av direktkontakt med företagen via nätverk, telefonrådgivning eller platsbesök. Det är efter- strävansvärt att skapa en enhetlig insats över landet även om hänsyn bör tas till lokala förutsättningar. För att åstadkomma önskat resultat bedömer regeringen att det behövs förstärkta informationsinsatser inom följande områden: Förbättrat skriftligt material om värmesystemet, dess delar och dimensionering av dessa. Faktablad om värmesystem delas ut till fastighetsägare i samband med energideklarationen. Utbildningen för energi- och klimatrådgivare behöver förstärkas med information om värmesystem. Översyn av befintligt webbmaterial värmesystem. Komplettera och hänvisa till detta och till sidan för fastighetsägare. Det krävs vidare en förstärkt uppföljningsinsats för att uppfylla kraven både i detta direktiv och i förnybartdirektivet. Med det nya externa nätet för kommunala energi- och klimatrådgivare kan rådgivarna föra in uppgifter om de frågor som ställs, vilket i sin tur kan bearbetas statistiskt. Detta ger en ny möjlighet att följa upp de insatser som görs och vilket behov av information som finns. Därmed kan man gå in i systemet, som inte lagrar någon form av personuppgifter, och se hur vanligt före- kommande rådgivning är inom olika områden. För att kunna utvärdera insatserna krävs att kraven på uppföljning tydliggörs redan innan insatserna påbörjas. Krav i nuvarande regelverk Enligt det ursprungliga direktivet om byggnaders energiprestanda (direk- tiv 2002/91/EG) ska luftkonditioneringssystem med en nominell effekt på mer än 12 kW inspekteras. I har detta krav införlivats enligt följande. I 10 § lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader ställs krav på att om ett luftkonditioneringssystemet drivs med el så ska det i energideklarationen finnas uppgifter om systemets energieffektivitet och systemets storlek i förhållande till behovet av kyla i byggnaden, och om en effektivare energianvändning kan uppnås i det befintliga systemet eller genom att systemet ersätts med ett anat system eller annan metod att kyla byggnaden. Enligt 11 § samma lag ska också de byggnader som inte behöver energideklareras ändå besikta luftkonditioneringssystemen med regelbundet intervall. Enligt föreskrifter och allmänna råd (BFS 2007:4) om energideklaration för byggnader ska ett luftkonditioneringssystem besiktas i den omfattning som krävs för att kunna bedöma systemets effektivitet och för att en jämförelse ska kunna göras mellan systemets kyleffekt och storleken på byggnadens kylbehov. besiktningsintervallet ska vara detsamma som för energideklarationer, Mot denna bakgrund begär in uppgifter om luftkonditione- ringssystem i det formulär som utgör energideklarationen. redovisning är dock bara på ett övergripande plan och de uppgifter som begärs in är uppgift om kylsystemets nominella kyleffekt, byggnadens kylbehov och tempererad area. Om det finns energieffektiva åtgärder på luftkonditioneringssystemet eller på annat sätt kan minska på kylbehovet så ska dessa också anges. Resultat av nuvarande regelverk Totalt sett har ca 330 000 byggnader energideklarerats i . 157 200 av dessa är byggnader där det ingår lokaler. ligen i denna kategori som luftkonditioneringssystem med en kyleffekt över 12 kW finns. av det totala antalet energideklarations- pliktiga lokalbyggnader har deklarerats. luftkonditioneringssystem över 12 kW. Och av dessa innehåller ca effektiviseringsåtgärder relaterade till luftkonditionering. För byggnader som inte omfattas av kravet på energideklaration men där krav ställs på besiktning av luftkonditioneringssystem ska besikt- ningsprotokoll registerföras av . har endast tagit emot fyra besiktningar av luftkonditioneringssystem (för byggnader som är undantagna kravet på energideklaration). Orsaken till denna mycket låga siffra är sannolikt att det i regelverket inte finns något bortre datum för när besiktningen ska vara gjord. Då det gäller luftkonditionering i samband med energideklaration har kritik framförts av bl.a. Europeiska kommissionen men också från Ett tidsintervall är . Ofta har systemen en ekonomisk livslängd som är kortare än så. inspektion av luftkonditioneringssystemen innebär att denna uppgift inte kan integreras med energideklarationerna på samma sätt som gjorts. Att det inte finns en bortre tidsgräns för att när besiktning ska vara gjord för de byggnader som är undantagna kravet på Att ta reda på luftkonditioneringssystemets nominella effekt är ofta en svår uppgift eftersom dokumentation och märkplåtar Likaså är det resurskrävande att beräkna en För det mesta saknas projekterings- handlingar eller så har verksamheten förändrats och därmed Kritik har framförts att kostnaderna för att ta fram dessa uppgifter inte står i proportion till nyttan. Att aktiv tillsyn inte kan bedrivas p.g.a att det inte finns kunskap om vilka byggnader som innehåller luftkonditioneringssystem. Att besiktning av luftkonditioneringssystem får utföras av icke certifierade personer (de ska däremot vara anställda av ett ackrediterat kontrollorgan). Det är i detta sammanhang emellertid också viktigt att notera att inspektion av luftkonditioneringssystem utöver det som görs i samband med energideklaration också, för de system som ingår i ventilations- system, görs i samband med obligatorisk ventilationskontroll. Mot denna bakgrund har den bedömt att det samlade regelverket i har tillgodosett direktivets krav om inspektioner av luft- konditioneringssystem. Däremot bedömer regeringen att rådgivnings- insatser skulle utgöra ett värdefullt komplement till de inspektioner av luftkonditioneringssystem som görs i samband med obligatorisk ventila- tionskontroll och att man skulle kunna uppnå en viss regelförenkling genom att undvika att ha överlappande lagstiftning. Kraven vid obliga- torisk ventilationskontroll beskrivs nedan. Krav vid obligatorisk ventilationskontroll Med stöd av plan- och bygglagstiftningen utfärdar föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:16) om funktionskontroll av ventilations- system och certifiering av sakkunniga funktionskontrollanter, s.k. obligatorisk ventilationskontroll (OVK). Syftet med krav på funktions- kontroll av ventilationssystem är att säkerställa ett tillfredsställande inomhusklimat i byggnader. I tabellen nedan framgår vilka byggnader som omfattas och med vilka intervall den återkommande funktions- kontrollen ska utföras. Förskolor, skolor, vårdlokaler och liknande oavsett typ av ventila- med FT- och FTX-ventilation och liknande med F-, FX-, S- Kravet på funktionskontroll gäller inte en- och tvåbostadshus med själv- dragsventilation eller mekanisk frånluftsventilation utan värmeåter- Kravet gäller inte heller ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed jämförlig näring, industribyggnader samt bygg- nader som är avsedda för totalförsvaret och som är av hemlig natur. Vid den återkommande funktionskontrollen av ventilationssystem ställs krav på att undersöka energisparåtgärder i ventilationssystemet som inte medför sämre inomhusklimat. Det gäller att inom ramen för funk- tionskontrollen undersöka och redovisa de möjligheter som kan tänkas passa i det aktuella ventilationssystemet. De åtgärder som funktions- kontrollanten föreslår måste vägas mot eventuella negativa effekter på Funktionskontrollantens förslag kan sedan fastighets- ägaren använda som grund för att inhämta ytterligare underlag, om så behövs, inför beslut om energieffektiviserandeåtgärder. fastighetsägaren som avgör om energieffektiviserande åtgärder ska En funktionskontrollant ska alltid vara certifierad. Förslag till informations- och rådgivningsinsatser för luftkonditioneringssystem Med beaktande av brister i nuvarande system för energideklaration av byggnader, och då framförallt att en effektiv tillsyn inte kan kopplas till det, men också att regelverket kan vara föremål för revision för att styrmedlet bättre ska leda mot avsedd effekt bedömer regeringen att rådgivning är ett bättre alternativ än inspektion för vissa typer av luft- konditioneringssystem. Artikel 15.4 i direktiv /31/EU innebär att rådgivningen ska ges till användare av luftkonditioneringssystem med en nominell effekt på över 12 kW. Råden ska avse utbyte eller andra modifieringar av luftkondi- tioneringssystem, vilket kan inbegripa inspektioner för att bedöma systemets effektivitet och lämpliga storlek. Informationsinsatserna för luftkonditioneringssystem bör enligt rege- ringen i första hand vända sig till fastighetsägare med luftkonditione- ringssystem på över 12 kW, men informationen ska även kunna ges till ägare av mindre luftkonditioneringssystem. Luftkonditioneringssystem finns främst i lokalbyggnader och målgruppen har delats in i tre olika kategorier: Tillverkningsindustri i egna fastigheter. Tjänste- och handelsföretag. Informationsinsatsen vänder sig inte till ägare av luftkonditionerings- system i kategorin småhus. Inte heller ägare till luft/luftvärmepumpar (som kan användas till kylning) berörs i allmänhet eftersom dessa värmepumpar har lägre effekt än 12 kW. Luftkonditioneringssystemen kan delas in i två grupper. Den ena gruppen är luftkonditioneringssystem som ingår som en del i ventila- tionssystemet. Dessa system nås via den obligatoriska ventilations- kontrollen (OVK). De fastighetsägare med byggnader som är undantagna kravet på energideklaration men som har luftkonditionering med en nominell kyleffekt över 12 kW och har ventilation som omfattas av det återkommande kravet på ventilationskontroll kan nås via de certifierade ventilationskontrollanterna. De som inte har ventilation som ska kontrolleras kommer emellertid inte heller framgent att nås av informa- tionen om inget görs för att säkerställa detta. Regeringen bedömer därför att rådgivningsinsatser kring luftkondi- tioneringssystem bör bygga på det befintliga systemet med obligatorisk ventilationskontroll (se avsnitt 6.4.3) i kombination med det befintliga systemet med energi- och klimatrådgivning (se avsnitt 3.4.4). De luftkonditioneringssystem som inte nås genom inspektion och information i samband med obligatorisk ventilationskontroll ska således nås genom andra rådgivningsinsatser. Regionala energikontor, bransch- och intresseorganisationer, samt utrustningsleverantörer kan komma att behöva engageras i arbetet med insatsen är även dessa viktiga målgrupper. och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap berörs delvis av insatsen, varför dessa bör hållas informerade om arbetets fortskridande Åtgärder för förbättrad rådgivning I planeringen av insatser ska erfarenheterna från tidigare informations- och rådgivningsinsatser tas till vara, exempelvis att använda sig av direktkontakt med företagen via nätverk, telefonrådgivning eller plats- Det är eftersträvansvärt att skapa en enhetlig insats över landet även om hänsyn bör tas till lokala förutsättningar. För att åstadkomma önskat resultat bedömer regeringen att det behövs förstärkta informationsinsatser inom följande områden. Framtagande av skriftligt material om luftkonditioneringssystem, dess delar och dimensionering av dessa i samarbete med branschorgan, t.ex. Kyl och Värmepumpföretagen, en branschorganisation för företag verk- samma inom installation, service och entreprenader av kyl- och värme- pumpanläggningar och som bl.a. ansvarar för Svensk Kylnorm 52. Lokalbyggnader med luftkonditionering över 12 kW har oftast FT- De omfattas då av kravet på obligatorisk ventila- I samband med den besiktningen ska funktions- kontrollanten även ge förslag till energieffektivisering av ventilations- Dock begränsas ansvarsområdet av det separata ventilations- Vid ventilationskontrollen kan även de certifierade kontrollanterna förmedla det framtagna informationsmaterialet om luft- konditioneringssystem till fastighetsägare med komfortkyla. För byggnader som ska energideklareras och som innehåller luftkondi- tioneringssystem kommer fortsättningsvis dessa system att granskas utifrån energieffektivitet precis som andra system i byggnaden (värme, ventilation, varmvatten etc.). Dock är det inte ett obligatoriskt krav att utföra besiktning av byggnaden vid energideklaration. energimässigt bra och det då inte kan förväntas finnas kostnadseffektiva åtgärdsförslag att föreslå får energideklaration utföras utan att besiktning görs.1 Det kan då också förutsättas att kostnadseffektiva åtgärdsförslag för luftkonditioneringssystem inte finns. För att förstärka informationen om effektiviseringsmöjligheter av luftkonditioneringssystem kan informationsblad om energieffektivisering biläggas energideklarationen till de byggnader som har luftkonditionering. De kommunala energi- och klimatrådgivarna har tidigare endast undan- tagsvis givit råd om luftkonditioneringssystem. En uppgift som blir allt vanligare för rådgivarna är företagsrådgivning. För att uppfylla kraven i direktivet behöver rådgivarna även ge företagen råd om luftkonditione- Detta kan komma att kräva mer resurser i form av rådgiv- ningstid, planering av insatser och rapportering. kompetensen om luftkonditioneringssystem hos rådgivarna bör Statens energimyndighets obligatoriska basutbildningar för landets energi- och klimatrådgivare kompletteras med utbildning om luftkonditionerings- Kampanjer som samordnas av de regionala energikontoren har visat sig vara ett bra sätt att nå ut till målgrupperna med informationsmaterial. Den mest framgångsrika metoden är direktkontakt med företagen via nätverk, telefonrådgivning eller platsbesök. Det krävs vidare en förstärkt uppföljningsinsats för att uppfylla kraven Med det nya externa nätet för energi- och klimatrådgivare kan rådgivarna föra in uppgifter om de frågor som ställs, vilket i sin tur kan bearbetas statistiskt. Detta ger en ny möjlighet att följa upp de insatser som görs och vilket behov av information som finns. kan man gå in i systemet, som inte lagrar någon form av personuppgifter, och se hur vanligt förekommande rådgivning är inom luftkondi- tioneringssystem eller andra områden. För att kunna utvärdera insatserna krävs att kraven på uppföljning tydliggörs redan innan insatserna påbörjas. 1 Som framgår i avsnitt 4.2.3 är avsikten att i regelverket ytterligare förtydliga i vilka fall som besiktning ska ske. Skrivningen ovan har tillkommit före promemorian och är därför formulerad på ett sätt som är anpassat till befintligt regelverk för energideklarationer. Detta påverkar emellertid inte bedömningen i sak försåvitt avser luftkonditioneringssystem. En allmän information kan också läggas ut på den befintliga informa- tions- och rådgivningsportalen . Dessutom behövs en över- syn av befintligt webbmaterial om luftkonditioneringssystem på och Statens energimyndighets webbplatser. Förslag till lag om ändring i lagen (2006:985) om energi- deklaration för byggnader Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2006:985) om energideklara- tion för byggnader dels att 10 och 11 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 11 § ska utgå, dels att 35, 6, 8, 12, 13, 15, 16 och 2326 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 6 b § och 13 a §, av I denna lag avses med energiprestanda: den mängd energi som behöver användas i en byggnad för att uppfylla de behov som är knutna till ett normalt bruk av byggnaden , oberoende expert: en person som enligt denna lag och före- skrifter som meddelats med stöd av lagen är oberoende i för- hållande till sin uppdragsgivare och har särskild sakkunskap om energianvändning och inomhus- miljö i byggnader, och tillsynsmyndighet: den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggväsendet. Den som för egen räkning upp- för eller låter uppföra en byggnad skall se till att det finns en energi- deklaration för byggnaden. I denna lag avses med energiprestanda: den mängd energi som behöver användas i en byggnad för att uppfylla de behov som är knutna till ett normalt bruk av byggnaden , och oberoende expert: en person som enligt denna lag och de före- skrifter som har meddelats med stöd av lagen är oberoende i för- hållande till sin uppdragsgivare och har särskild sakkunskap om energianvändning och inomhus- miljö i byggnader. Den som för egen räkning upp- för eller låter uppföra en byggnad ska se till att det finns en energi- deklaration upprättad för bygg- naden. 1 och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda (EUT L 153, , s. 13 (Celex 32010L0031). Den som äger en byggnad skall se till att det för byggnaden alltid finns en energideklaration som inte är äldre än tio år 1.om byggnaden är indelad som specialbyggnad enligt 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och har en total användbar golvarea som är större än , eller 2.om byggnaden eller en del av byggnaden upplåts med nyttjande- rätt. Den som äger en byggnad ska se till att det alltid finns en energi- deklaration upprättad för bygg- naden om 1.en total användbar golvarea i bygg- naden ofta besöks av allmänheten, eller 2.byggnaden eller en del av byggnaden upplåts med nyttjande- rätt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om beräkning av total användbar golvarea. När en byggnad eller en andel i en byggnad säljs, skall den som äger byggnaden se till att det för byggnaden finns en energi- deklaration som vid försäljnings- tidpunkten inte är äldre än . Innan en byggnad eller en andel i en byggnad säljs ska den som äger byggnaden se till att det finns en energideklaration upprättad för byggnaden. En energideklaration får användas efter att den har upprättats för att uppfylla kraven i denna lag. Innan en energideklaration upp- rättas för en befintlig byggnad skall byggnadens ägare se till att byggnaden besiktigas, om det behövs för att en deklaration skall kunna upprättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om besikt- ning. Innan en energideklaration upp- rättas för en befintlig byggnad ska den som äger byggnaden se till att byggnaden besiktas på plats. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om besikt- ning enligt första stycket och om undantag från kravet på sådan besiktning. Den som enligt 4, 5, 6 eller 11 § Den som enligt 4, 5 eller 6 § ska första stycket skall se till att det se till att det finns en energi- finns en energideklaration eller ett deklaration upprättad för bygg- besiktningsprotokoll skall utse en oberoende expert, som gör en besiktning enligt 8 eller 11 § och upprättar en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de krav i fråga om sakkunskap och oberoende som skall ställas på en oberoende expert. Den som äger en byggnad skall se till att den energideklaration som senast har upprättats för byggnaden är tillgänglig 1.på en för allmänheten väl synlig och framträdande plats i byggnaden, om den är en sådan byggnad som anges i 5 § 1, eller 2.på en väl synlig plats i bygg- naden, om den är en sådan bygg- nad som anges i 5 § 2. naden ska utse en oberoende expert som gör en besiktning enligt 8 § och som upprättar en energideklaration. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka krav på sakkunskap och oberoende som ska ställas på en oberoende expert. Den som äger en byggnad ska se till att den energideklaration som senast har upprättats för bygg- naden 1.visas på en för allmänheten väl synlig och framträdande plats i byggnaden, om det gäller en sådan byggnad som avses i 5 § första stycket 1, eller på en väl synlig plats i byggnaden, om det gäller en sådan byggnad som avses i 5 § första stycket 2, 2.visas för en presumtiv nyttjanderättshavare om det gäller en sådan byggnad som avses i 5 § första stycket 2 eller för en speku- lant om det gäller en sådan bygg- nad som avses i 6 §, 3.överlämnas till en ny nytt- janderättshavare om det gäller en sådan byggnad som avses i 5 § första stycket 2 eller till en ny ägare om det gäller en sådan byggnad som avses i 6 §. I de fall en nyttjanderätt säljs ska säljaren av nyttjanderätten, i stället för ägaren till byggnaden, se till att energideklarationen visas och överlämnas enligt första stycket 2 och 3. Om det finns en energideklara- tion när en byggnad bjuds ut till uthyrning eller försäljning, ska den som äger byggnaden eller, i de fall som avses i andra stycket, säljaren, se till att den uppgift om byggnadens energiprestanda som finns i energideklarationen anges vid annonsering. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att en energideklaration får placeras på en annan plats i en byggnad eller i anslutning till en byggnad Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de skyldigheter som anges i 13 §. Den som enligt 4, 5, 6 eller 11 § första stycket skall se till att det finns en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll eller den som enligt 14 § låter upprätta en energideklaration skall se till att ett exemplar av deklarationen eller protokollet lämnas till . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om elektro- nisk överföring av energi- deklarationer och besiktnings- protokoll. skall föra ett register över de energideklarationer och besiktningsprotokoll som lämnats till verket enligt 15 §. Den som för egen räkning upp- för eller låter uppföra en byggnad med en total användbar golvarea som är större än 1 000 kvadrat- meter skall innan byggnads- arbetena påbörjas låta utreda alter- energiförsörjningssystem för byggnaden och redovisa om sådana system är tekniskt, miljö- mässigt och ekonomiskt genom- förbara för byggnaden. Redovis- ningen skall lämnas till tillsyns- myndigheten. Den som enligt 4, 5 eller 6 § ska se till att det finns en energi- deklaration upprättad för bygg- naden eller den som enligt 14 § låter upprätta en energideklaration ska även se till att ett exemplar av deklarationen lämnas till . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om elektro- nisk överföring av energideklara- tioner. ska föra ett register över de energideklarationer som har lämnats till verket enligt 15 §. Den som för egen räkning upp- för eller låter uppföra en byggnad ska innan byggnadsarbetena på- börjas låta utreda alternativa energiförsörjningssystem och redovisa om sådana system är tekniskt, miljömässigt och ekono- miskt genomförbara för bygg- naden. Redovisningen ska lämnas till den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och bygg- väsendet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utredning enligt första stycket och om undantag från kravet på sådan utredning. Den eller de kommunala nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och bygg- väsendet skall utöva tillsyn över att den som äger en byggnad full- gör de skyldigheter som anges i 11 § första stycket och 13 §. Den eller de myndigheter som regeringen bestämmer utövar tillsyn över att skyldigheterna som anges i 46 och 13 §§ fullgörs. Regeringen får meddela före- skrifter om tillsyn och kontroll av energideklarationer. behövs för att ägaren till en bygg- nad skall fullgöra en sådan skyldighet som anges i 11 § första stycket eller 13 §. Ett föreläggande får förenas med vite. skall på begäran, i den utsträckning det behövs för tillsynen, få tillträde till sådana byggnader som avses i 13 § samt utrymmen och områden som hör till sådana byggnader.