prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Ett antal organisationsförändringar har genomförts eller inletts som ett led i att stärka och effektivisera den statliga förvaltningen. Antalet myndigheter har minskat . Statskontoret redovisar i rapporten Vad händer i den offentliga sektorn att antalet myndigheter minskade med 91 stycken (diagram 2.1). De största minskningarna ägde rum inom områdena näringslivsfrågor, socialt skydd samt samhällsskydd och rättsskipning. En stor del av förklaringen är bildandet av så kallade enmyndigheter. har betydande delar av statens verksamhet bolagiserats . uppgår antalet årsarbetskrafter som varit föremål för bolagiseringar till cirka 10 000 enligt Statskontoret (S2012/4261/SFÖ). En av de större förvaltningspolitiska reformerna har varit att ombilda lokala och regionala myndigheter och den centrala myndigheten inom ett verksamhets- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA område till så kallade enmyndigheter, t.ex. . Syftet med ombildningarna har varit att åstadkomma en tydligare ledning och styrning av myndigheterna, ökad rättssäkerhet och ett mer effektivt resursutnyttjande. 2.2 Antalet myndigheter och antalet årsarbetskrafter Antalet myndigheter har fortsatt att minska. fanns det 377 myndigheter under regeringen. Det innebär en minskning med 14 myndigheter jämfört med . minskade volymen på myndigheternas verksamhet mätt i antal årsarbetskrafter från 203 000 till knappt 201 000 årsarbetskrafter. Mellan dessa år minskade antalet myndigheter med medan årsarbetskrafterna minskade med (diagram 2.2). Det innebär att myndigheterna i genomsnitt har blivit färre men större enligt Statskontoret. Diagram 2.1 Antal myndigheter under regeringen 2011 Källa: Statskontoret. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Diagram 2.2 Relativa förändringar av antalet myndigheter och årsarbetskrafter . 2007 2008 2009 2010 2011 Källa: Statskontoret. 2.3 Organisationsförändringar per departement Nedan beskrivs förändringar per departement som gått. Det är i huvudsak i verksamheter under , och som det skett organisationsförändringar . I syfte att samordna östersjöverksamheten överfördes Sidas östersjöenhet till . Målsättningen är att stärka samarbete kring . inrättades Statens servicecenter. Statens servicecenter har till uppgift att efter överenskommelse med myndigheter under regeringen tillhandahålla tjänster som gäller administrativt stöd åt myndigheterna i enlighet med förordning (2012:208) med instruktion för Statens servicecenter. Syftet med bildandet är att uppnå sänkta kostnader och en rad kvalitativa nyttor för statsförvaltningen som helhet. Statens servicecenter bygger på de delar av Ekonomienheten inom verksamhetsstöd som är lokaliserade till samt de delar av verksamhetsstöd som avser lön, de ekonomi- och lönerelaterade funktionerna inom Verksamhetsstöd Help-desk samt delar av Verksamhetsstöd Ekonomi som är lokaliserade till . gick sammanlagt 120 personer över till genom verksamhetsövergång från och . personer vid kommer att gå över till genom verksamhetsövergång . Även den verksamhet som finns inom Kammarkollegiets avdelning Administrativ service kommer att inordnas i Statens servicecenter. Inordnandet kommer att ske . Den verksamhet som ska inordnas tillhandahåller administrativ service åt samheten i Statens servicecenter är att hålla nere statens samlade IT-kostnader samt säkerställa att statens administrativa stödverksamhet utvecklas utifrån gemensamma mål och ambitioner. I propositionen Ändring av viss länsstyrelseverksamhet (prop. 2011/12:31, bet.KU2, rskr. 2011/12:135) föreslog regeringen att viss länsstyrelseverksamhet skulle koncentreras till ett mindre antal länsstyrelser i syfte att åstadkomma en högre effektivitet och en mer rationell användning av resurser. De verksamheter som föreslogs koncentreras finns inom följande ärendegrupper: medborgarskap, överförmyndare, begravningsfrågor, pantlåneverksamhet, bilskrotning, ensamrätt till sjunket gods, lönegaranti, deponerade medel, Allmänna arvsfonden, häradsallmänningar, bevakningsföretag, lotterier och bitillsyn. beslutade enligt regeringens förslag. Verksamheterna koncentreras till följande sju länsstyrelser; Länsstyrelserna i , , , , , och . I syfte att få till stånd en mer effektiv och ändamålsenlig prövning av ansökningar om tillstånd till mindre miljöfarliga verksamheter, s.k. B-verksamheter, samt för att tydliggöra miljöprövningsdelegationernas och länsstyrelsernas olika roller föreslog regeringen också att prövningen av B-verksamheter koncentreras från 21 länsstyrelser till tolv (prop. 2009/10:215, bet. JuU27, rskr. 2009/10:364). Mot denna bakgrund har en ny förordning om miljöprövningsdelegationer trätt i kraft (SFS 2011:1237). Denna innebär att prövningen av s.k. B-verksamheter koncentreras till miljöprövningsdelegationerna vid länsstyrelserna i , , , , , , , , , , och . Enligt proposition med vårändringsbudget (prop. 2011/12:99, 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282) ska () avvecklas. BKN upphör som myndighet och dess verksamhet inordnas i . Regeringen har (dnr S20102/4207/, delvis) gett för utveckling i staten () i uppdrag att förbereda och genomföra en avveckling av . Av beslutet framgår vidare att regeringen avser att återkomma i frågan om i vilken grad befintliga arbetsuppgifter fortfarande ska bedrivas i statlig regi och i så fall hur och var. har i enlighet med uppdraget redovisat de ekonomiska, verksamhetsmässiga och personella konsekvenserna som en avveckling innebär. beslutade att bilda bolaget , som tidigare utgjorde huvuddelen av verksamheten inom Lantmäteriets division Metria. bedriver konsultverksamhet inom geografisk information, fastighetsinformation och geografisk informationsteknik. Skälen för ombildningen var bland annat att eftersträva konkurrensneutralitet på marknaden. En särskild utredare har fått i uppgift att förbereda och genomföra bildandet av . Nämnden ska pröva och fatta beslut om ersättning till personer som utsatts för övergrepp eller försummelser när de som barn och unga befunnit sig i samhällsvård. (Dir. 2012:25). inordnades huvudparten av verksamheten vid Havs- och vattenmyndighetens utredningskontor vid länsstyrelserna i , och . Syftet med förändringen var att uppnå en mer effektiv och ändamålsenlig havs- och vattenförvaltning. 2.4Bedömningar av framtida personalkonsekvenser Nedan redovisas respektive departements bedömning av framtida personalkonsekvenser som följer av förslagen i denna budgetproposition och andra propositioner som lämnas till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Redovisning sker endast av förslag som bedöms medföra personalpolitiska konsekvenser. Bedömningarna är, i likhet , preliminära då det finns många osäkra faktorer. Huruvida bedömda minskningar av personal faktiskt leder till uppsägningar och arbetslöshet är något som inte kan förutses. I övrigt anges kommentarer under respektive utgiftsområde. I samband med att får ett nationellt ansvar för samtliga brottstyper som myndigheten handlägger kommer resurser motsvarande den ekobrottsbekämpning som finns vid och Polisen att överföras från dessa myndigheter till . I utredningen som ligger till grund för denna förändring (SOU 2011:47) beräknas totalt 95 årsarbetskrafter beröras. Regeringen har beslutat att ge och Förvaltningsrätten i i uppdrag att inrätta en fjärde migrationsdomstol i , vilket ger behov av ytterligare personal. Målsättningen är att domstolen ska vara i funktion . Inrättandet av domstolen i innebär att målunderlaget för Förvaltningsrätten i kommer att minska i viss mån. Antalet anställda vid beräknas öka 2013 på grund av fortsatt resursbehov till följd av större ärendevolymer än beräknat. För att stärka det kunskapsbaserade stödet i rättsväsendet förstärker regeringen stegvis . föreslås i denna proposition få ett tillskott på . Detta innebär en möjlig ökning av antalet anställda motsvarande två till tre årsarbetskrafter. I enlighet med beslut rörande propositionen om Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande (prop. 2011/12:92, 2011/12:NU23, rskr. 2011/12:265) ska Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) avvecklas och dess verksamhet inordnas i exportråd, som benämns . Vid förändringen, som berör cirka 25 personer 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA vid Invest , ska 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd beaktas. Regeringen aviserar i denna budgetproposition (utgiftsområde 7) att internationellt utvecklingssamarbete (SADEV) avvecklas . är ca 20 personer anställda vid , inklusive tjänstlediga. Det pågår ett arbete inom om hur utvärderingsfunktionen inom biståndet bör organiseras. Försvarsmaktens arbete med att genomföra den personella omstrukturering som föranleddes av försvarspolitiska inriktningsbeslut (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292 och prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU08, rskr. 2009/10:269) fortgår. genomför Försvarsmakten åtgärder syftande till att skapa en bättre fördelning av kompetens och därmed bättre förutsättningar för Försvarsmaktens verksamhet. Den nya organisationen (FM Org 2013) ska vara bemannad . Åtgärderna innebär bl. a. att ett stort antal officerare, ca 4 800, placeras på befattningar för specialistofficerare. Vidare bedöms antalet civilanställda minska med ca 250 som antalet officerare minskar med ca 600, varav ca 350 genom tillämpning av det statliga trygghetsavtalet. påbörjar Försvarsmakten rekryteringen av ca 1 000 tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) med stöd av lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar som trädde i kraft . De olika åtgärderna innebär sammantaget att Försvarsmaktens personalstyrka blir oförändrad men att stora förändringar sker mellan de olika personalkategorierna. Förändringarna bedöms leda till lägre lönekostnader för myndigheten. Antalet reservofficerare bedöms minska med ca 750 och ca 5 350 . Skälet för detta är att Försvarsmakten bedömer att enbart en mindre del av reservofficerarna har sådan kompetens att de kommer att kunna placeras i FM Org 13. Som framgår av tabellen nedan leder åtgärderna till att Försvarsmaktens personalstyrka sammantaget kommer att minska med ca 3 600 . Huvuddelen av denna minskning utgörs av reservofficerare. och 2015 sker en successiv ökning av Försvarsmaktens personal- Det huvudsakliga skälet för detta är rekryteringen av såväl (GSS/T) som kontinuerligt (GSS/K) tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän som efterhand de anställs ersätter pliktpersonalen i krigsförbanden. Tabell 2.1 Personalkonsekvenser i Försvarsmakten har även Försvarsmakten, tillsammans med FMV, arbetat vidare med att fullfölja regeringens uppdrag om en effektivare försvarslogistik (prop. 2011/12:86) till myndigheterna med anledning av betänkande Forskning och utveckling samt försvarslogistik i det reformerade försvaret (SOU 2011:36). Åtgärderna kommer att medföra personella förändringar som avviker från ovan redovisade, såväl inom som mellan myndigheterna. Cirka 1 500 personer, varav huvuddelen civilanställda, bedöms komma att beröras av den verksamhetsövergång som ska ske mellan Försvarsmakten och FMV och av därpå följande rationaliseringsåtgärder. Den personella omstruktureringen bedöms i allt väsentligt löpa enligt plan men dess omfattning och komplexitet, i kombination med gällande tidsförhållanden, gör genomförandet känsligt för störningar. Regeringen avser därför att följa utvecklingen noga. Regeringen förbereder en ny renodlad tillsynsmyndighet, Inspektionen för vård och omsorg, vilken avses inrättas . De nuvarande tillsyns- och tillståndsverksamheter som ansvarar för, enligt patientsäkerhetslagen (2010:659), socialtjänstlagen (2001:453), lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt vissa andra tillståndsverksamheter föreslås flyttas från till Inspektionen för vård och omsorg. De anställda som arbetar med tillsyns- och tillståndsverksamheter i kommer att erbjudas verksamhetsövergång till den nya myndigheten för vård och omsorg. Vid förändringen ska 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd beaktas. Regeringen avser att föra över uppgiften om att tillhandahålla och fördela specialistkompetenskurser (SK-kurser) till staten från av läkare i (IPULS). Denna förändring bedöms ge en marginell ökning av personalstyrkan vid . Regeringen har i prop. 2011/12:160 Ersättning av staten till personer som utsatts för övergrepp eller försummelser i samhällsvården, föreslagit att en ny nämnd, , ska handlägga och besluta i ersättningsfrågorna. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av nämndmyndigheten (dir. 2012:25). Regeringens bedömning är att inklusive dess kansli kommer att ha ett 45tal anställda i olika omfattning och vara verksam . kommer att fortsätta sitt arbete för att bli en effektivare myndighet. Som en följd av detta kommer vissa personalminskningar att ske i takt med att ärendehantering och it stöd utvecklas vidare. I vilken omfattning de anställda kommer att beröras är dock svårt att överblicka. Länsstyrelserna föreslås i denna proposition få ett tillskott på för att korta ner handläggningstiderna för överklagandeärenden enligt . Förslaget bedöms innebära en resursförstärkning på cirka 30 årsarbetskrafter under nämnda period. Den extra satsningen avser i första hand att underlätta den från genomförda reformen som innebar att prövningen av s.k. B-verksamheter koncentrerades från 21 till 12 länsstyrelser. beräknas en tillfällig ökning hos länsstyrelserna med cirka 3040 anställda. beräknas den permanenta ökningen till cirka 15 anställda. Den centralmyndighetsfunktion för internationell delgivning som finns inom föreslås flyttas till i . Förslaget bedöms innebära en marginell ökning av personalstyrkan vid Läns- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA styrelsen i och en motsvarande minskning vid . föreslås i denna proposition få ett tillfälligt tillskott på för en översyn av byggreglerna för studentbostäder och vid byggande av tillfälliga bostäder, för informationsinsatser för att klargöra vilka möjligheter som finns att bygga och utforma studentbostäder samt för att se över tillhandahållandet av konstruktionsstandarder, s.k. eurokoder, och byggstandarder. Förslagen bedöms innebära en resursförstärkning på cirka åtta årsarbetskrafter. () avvecklas och upphör som myndighet och dess verksamhet inordnas i (prop. 2011/12:99, 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282). Denna förändring bedöms inte innebära några personalpolitiska konsekvenser, då samtliga anställda i BKN kommer att erbjudas verksamhetsövergång till . Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 2), anmält sin avsikt att förbereda ett genomförande av utredningens (SOU 2011:31) förslag bland annat genom att tillkalla en särskild utredare för att förbereda en omstrukturering av statens bestånd av försvarsfastigheter, som förvaltas av . Omstruktureringen innebär att avvecklas som myndighet. De personalpolitiska konsekvenserna som kan komma att bli till följd av en avveckling av kan inte överblickas. Utredningens förslag avses behandlas i . Statens servicecenter inrättades . Verksamheten bygger på delar av verksamhetsstöd samt delar av verksamhetsstöd. gick sammanlagt 120 personer över till genom verksamhetsövergång från och . Ytterligare personer vid kommer att gå över till genom verksamhetsövergång . Därtill har Statens servicecenter rekryterat 31 nya medarbetare. Den verksamhet som finns inom Kammarkollegiets avdelning Administrativ service kommer att inordnas i Statens servicecenter . Regeringen har (dnr S2012/4207/, delvis) gett 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA för utveckling i staten () i uppdrag att förbereda och genomföra en avveckling av myndigheten . Tre anställda berörs av avvecklingen. tolv myndigheter har knappt 17 000 anställda. Sammantaget bedöms mycket begränsade förändringar ske, motsvarande 200350 färre anställda eller motsvarande 1 färre . Det främsta skälet är effektivisering i verksamheterna. föreslås i budgetpropositionen få ytterligare medel, som bedöms motsvara cirka 2030 anställda. De ökade resurserna syftar bl.a. till att stärka inspektionens arbete för att minska risken för allvarliga finansiella kriser. Som framgått ovan under , har minskat med 70 till cirka 12 400 anställda när den tidigare ekonomienheten inom verksamhetsstöd i inordnats i Statens servicecenter. Den kommande överföringen av administrativ service innebär att Kammarkollegiet minskar med 45 till cirka 250 anställda. För handläggningen av ansökningar om legitimationer för lärare och förskollärare föreslår regeringen att ges ett tillfälligt tillskott om 2013. Anslagshöjningen kan innebära ökade anställningar inom myndigheten. I vilken omfattning antalet anställda påverkas beror på hur myndigheten väljer tidsbegränsade anställningar inom den egna myndigheten eller att tillfälligt anlita externa aktörer. Regeringen redovisade i propositionen Nya myndigheter på högskoleområdet m.m. (prop. 2011/12:133, 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278) sina avsikter i fråga om en ny myndighetsstruktur inom delar av utbildningsområdet. De myndigheter som berörs av förändringen är , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet, som kommer att avvecklas . Verksamheten som bedrivs vid de tre myndigheterna kommer att bedrivas vid två nya myndigheter, och Universitets- och högskolerådet. Regeringen har tillkallat två utredare som ska förbereda och genomföra inrättandet av de båda myndigheterna (dir. 2012:55 respektive dir. 2012:56). Den nya myndighetsstrukturen kan få personalkonsekvenser som innebär att den sammantagna personalstyrkan minskar. Även om efterfrågan på högskoleutbildning förväntas minska på grund av de minskande ungdomskullarna är den fortsatt hög. Det motiverar en tillfällig satsning på högskoleutbildning motsvarande ytterligare ca 4 200 platser i högskolan under 20132015. Dessutom finns det anledning att förändra dimensioneringen för specifika utbildningar och lärosäten. De utbildningar där det är särskilt angeläget med fortsatt utbyggnad är läkarutbildning, tandläkarutbildning och sjuksköterskeutbildning samt civilingenjörsutbildning och högskoleingenjörsutbildning. Regeringen kommer vidare i forsknings- och innovationspropositionen att presentera en bedömning att de direkta anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå bör höjas. Sammanlagt beräknas de direkta anslagen till universitet och högskolor öka med till 2016. Sammantaget bedömer regeringen att dessa förändringar kan komma att innebära en början på en ökning av antalet heltidsanställda vid lärosätena. och Högskolan på har gemensamt framställt till regeringen att verksamheten på Högskolan på ska inordnas i . Regeringens bedömning är att ett samgående mellan de båda lärosätena kan gynna utvecklingen av utbildning och forskning på . Vid inordnandet ska 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd beaktas. Vilka konsekvenser förändringen kommer att få för personalen är svårt att överblicka. kommer att förbereda hanteringen och stödsystemet inför den kommande jordbruks-, landsbygds- och fiskeripolitiken. Arbetet kommer att sträcka sig till 2019 och kommer att innebära att cirka 1020 personer kommer att anställas. Satsningen på utvecklad hållbar skogsskötsel samt skydd av skog kräver utökning med cirka 35 anställda vid . Havs- och vattenmyndighetens förvaltningsanslag föreslås öka med för att täcka ökade kostnader för fiskerikontrollen. Eftersom en betydande del av höjningen avser investeringar är påverkan på antalet anställda osäker. Ökat förvaltningsanslag med till för att matcha expanderande tillsyn av efterlevnaden av lagen (2008:962) om valfrihetssystem, kan innebära en ökning med cirka fem anställda. avvecklas enligt tidigare beslut /2013. Avvecklingen berör fem personer. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att medel skulle avsättas för platser inom satsningen Kulturarvslyftet för personer som lämnar sjukförsäkringen. Inom ramen för denna satsning har regeringen bedömt att 1 200 platser skulle anordnas samt 2 000 platser . Utöver att skapa sysselsättning för personer som lämnar sjukförsäkringen och som har någon typ av funktionsnedsättning beaktas inom satsningen även sysselsättningsbehovet bland kulturarbetare och behovet av fortsatta insatser för att vårda och tillgängliggöra arkiv, museer och kulturmiljö. har fått i uppdrag att fördela bidrag för anställning av arbetsledare till de lönebidragsanställda. Bidraget för arbetsledare ska kunna fördelas till såväl statliga som regionala och lokala institutioner. Av dessa anställningar kommer en del att avse de statliga kulturarvsinstitutionerna. får 2014 ett tillskott med för att administrera satsningen, vilket bedöms möjliggöra en ökning med cirka tre anställningar. I samband med budgetpropositionen föreslogs och aviserades ökade personalresurser vid Arbetsförmedlingen 20122015. Den föreslagna ökningen 2013 uppgår till . Den beräknade förstärkningen uppgår till 2014 och 2015. Syftet är att förbättra stödet till 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA såväl långtidsarbetslösa som till personer som riskerar långtidsarbetslöshet, samt öka uppföljningen av arbetssökande. Ökningen 2013 beräknas motsvara cirka 1 000 personer, vilket dock är färre än 2012 eftersom förstärkningen trappas ned successivt . I denna budgetproposition föreslås ytterligare ökningar med sammanlagt 2013 samt beräknade ökningar med 2014, 2015 och 2016. Ökningen avser stöd och uppföljning av arbetssökande, ökat stöd för ungdomar och resurser för vissa nyanlända invandrare inom etableringsreformen. Ökningen beräknas motsvara cirka 300 personer 2013. utvärdering (IFAU) fick i samband med budgetpropositionen ett utvidgat uppdrag och ökade resurser för utvärdering av utbildningssystemet. kommer myndighetens anslag successivt ökas med . Nyrekryteringar har skett och kommer att ske i takt med resurstillskottet. får ett utvidgat uppdrag för uppbyggnad och förvaltning av register över företag som utstationerar arbetstagare i . Resurserna ökas med . Exakt vilka personalkonsekvenser detta får kan inte bedömas. berörs av en förändring som redovisas ovan avseende . Ansvaret för den statliga arbetsgivarpolitiken har till stor del delegerats till de statliga myndigheterna. Det innebär att myndigheterna, utifrån sina uppgifter, har en betydande frihet vad gäller bl.a. att utforma organisation, arbetsprocesser, lönebildning och kompetensförsörjning. För att regeringen ska kunna följa utvecklingen av kompetensförsörjningen redovisar myndigheterna sin kompetensförsörjning till regeringen. sker denna redovisning i myndigheternas årsredovisning. Myndigheterna ska i sin kompetensförsörjning säkerställa att relevant kompetens finns för att fullgöra de uppgifter som de är ålagda och för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA att tillgodose sina behov på både kort och lång sikt. Myndigheterna ska i sin strategiska kompetensförsörjning systematiskt analysera vilken kompetens som behövs för att de ska klara sina nuvarande och framtida uppgifter. var 239 086 personer anställda i den statliga sektorn, vilket är en ökning med drygt 4 100 . De statsanställda motsvarar av samtliga sysselsatta på den svenska arbetsmarknaden. Av diagram 3.1 framgår utvecklingen av antalet statsanställda , uppdelat på kvinnor och män. Diagram 3.1 Antalet statsanställda 19952011 Uppföljningen av utvecklingen i staten redovisas efter den internationella klassifikationen COFOG1. Som framgår av tabell 3.1. finns flest anställda inom Utbildning och minst antal inom gruppen Fritidsverksamhet. I jämförelse med 2010 sker de största ökningarna inom Försvarsmakten och Universitet och högskolor. Störst minskning bland enskilda myndigheter uppvisar Arbetsförmedlingen. Vissa justeringar har gjorts avseende några myndigheters COFOG-tillhörighet.