prop · GZ03124 · 2012-04-04 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2011/12:124 Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen arbetet med miljö-, klimat- och energi- frågor inom jordbruket . Redovisningen utgår från de viktigaste statliga insatserna och omfattar bedömningar av insat- sernas effekter och bidrag för att nå uppställda mål inom miljö-, klimat- och energiområdena. Den innehåller en fördjupad redovisning av uppnådda resultat. Den innehåller också mer ingående information om resursfördelning av stat- liga medel och utfall för regeringens övergripande mål om att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion, vilket bidrar till regeringens vision bruka utan att förbruka. Ärendet och dess beredning.............................................................. Visionen bruka utan att förbruka ..................................................... Utgångspunkter för redovisningen.................................................... Underlag för skrivelsen...................................................... 3.2Hälsokontrollen av den gemensamma Halvtidsutvärdering av landsbygdsprogrammet................. Beskrivning av anslag och ekonomiskt utfall ................................... Konkurrenskraftig livsmedelssektor (anslag 1:21)........... 4.2Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. (anslag 1:22)..................................................................... 4.3Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (anslag 1:23) och Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (anslag 1:24)..................................................................... Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket (anslag 1:25)...... (anslag 1:29) ..................... 4.6Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning (anslag 1:30) .................................................... 4.7Åtgärder för att främja ekologisk produktion (anslag 44:6)..................................................................... 5 Jordbrukets struktur och produktion ............................................... 6 Förbättra miljön och landskapet ..................................................... Biologisk mångfald och kulturmiljö- värden i betesmarker, slåtterängar och Värdefulla natur- och kulturmiljöer i Värdefulla natur- och kulturmiljövärden Extensiv vallodling för miljön och det Jordbruk i områden med naturgivna och Minskade växtnäringsförluster till luft............................. Åtgärder för att minska ammoniakavgång ...... Ammoniakavgång från jordbruket .................. Minskade växtnäringsförluster till vatten......................... Åtgärder för att minska växtnärings- förluster till vatten........................................... Uppdrag och utredningar................................. Växtnäringsförlusterna från jordbruket .......... Åtgärder för ökad ekologisk produktion......... Omfattning av certifierad ekologisk produktion och offentlig konsumtion av Hållbar användning av växtskydd ................................... Åtgärder för minskade risker vid användning av växtskyddsmedel .................... Uppdrag och utredningar................................ Användning av växtskyddsmedel i 6.8Stöd till investeringar i landsbygdsprogrammet Kadmium i mineralgödsel ............................................... 7 De gröna näringarnas klimatarbete ................................................ Utsläpp av växthusgaser.................................................. Åtgärder för att minska utsläppen av Vatten i jordbruket vid ett förändrat 7.2Klimatförändringarna och jordbruket under ordförandeskap i Europeiska unionen ......... De gröna näringarna har en nyckelroll i Bioenergi från jordbruket en växande Kontraktspremie för energigrödor .................. Förnybara drivmedel från jordbruket.............. Energieffektivisering i jordbrukssektorn ......................... Checkar för energikartläggning ...................... Sparsam körning med arbetsmaskiner ............ till förnybara bränslen..................................... Utnyttjande av energi i matavfall .................................... Matavfall och matsvinn .................................. Åtgärder för minskat matavfall....................... Bättre energiutnyttjande av matavfall Forskning och utveckling ............................................................... Tillämpad forskning och utveckling ................................ Fortlöpande miljöanalys (Foma)...................................... FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) ........ FAO:s kommission för genetiska resurser för livsmedel och jordbruk .............................. FAO:s internationella fördrag om växtgenetiska resurser för livsmedel och FN:s kommission för hållbar utveckling.......................... Ramkonventionen om klimatförändringar ...... Konventionen om biologisk mångfald ............ Bilaga 1 Återförd skatt på handelsgödsel och bekämpnings- medel för 20072011............................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Ärendet och dess beredning Regeringen redovisar för i budgetpropositionen kort- fattat vilka resultat som uppnåtts inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Den här skrivelsen är ett komplement till bud- getpropositionen i fråga om regeringens övergripande mål att de gröna näringarna ska vara miljö- och resurseffektiva och ha en nyckelroll i energiproduktion. Det övergripande målet syftar till att nå regeringens vision bruka utan att förbruka. Redovisningen avser resurser och resultat för arbetet med miljö-, klimat- och energifrågor inom jord- bruket . I avsnitt 2 ges en beskrivning av regeringens vision bruka utan att förbruka. I avsnitt 3 beskrivs utgångspunkterna för redovisningen. I avsnitt 4 ges en redogörelse för relevanta anslag med anledning av skri- velsen samt ekonomiskt utfall. En beskrivning av jordbrukets struktur och produktion ges i avsnitt 5, som en bakgrund till redovisning och bedömning av uppnådda resultat med hänsyn till uppställda mål. Resul- tatredovisningen berör arbete inom budgetpropositionens områden För- bättra miljön och landskapet (avsnitt 6), De gröna näringarnas klimat- arbete (avsnitt 7), De gröna näringarna har en nyckelroll i ener- giproduktion (avsnitt 8). Därefter följer i avsnitt 9 en redovisning av forskning och utveckling. Slutligen ges i avsnitt 10 en global utblick. Visionen bruka utan att förbruka Regeringens övergripande mål är att skapa förutsättningar för fler arbets- tillfällen och växande företag i för att därigenom bryta utanför- Genom att skapa goda förutsättningar för de gröna näringarna vill regeringen ge möjligheter för en positiv utveckling på landsbygden med en produktion som är ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbar. Visionen bruka utan att förbruka är grunden för regeringens arbete för bättre förutsättningar för företagande inom de gröna näringarna, i syfte att skapa jobb och tillväxt i hela landet. Bruka utan att förbruka beskriver de övergripande politiskt strategiska målen som utgör grunden för plane- ring, genomförande och uppföljning av verksamheten. Regeringen bejakar och vill utveckla möjligheten att bruka de naturre- surser som finns inom de gröna näringarna. Resurserna ska nyttjas för att skapa tillväxt och arbetstillfällen i hela landet. serna brukas på ett långsiktigt hållbart sätt så att de inte förbrukas. jandet ska ske på ett miljömässigt hållbart sätt och med höga etiska krav. Med de gröna näringarna avses jordbruk, skogsbruk, trädgårdsnäring, fiske samt rennäring med binäringar och livsmedelskedjan. Visionen bruka utan att förbruka har fyra övergripande mål. Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckel- Skr. 2011/12:124 roll i energiproduktion. De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Visionen utgör strukturen för regeringens redovisning och uppföljning av utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel i budgetpro- positionen. Regeringen kommer i budgetpropositionen till riks- dagen även att redovisa uppnådda resultat avseende det nya, sistnämnda målet. Till de övergripande målen finns ett antal strategiska mål som bidrar till att uppfylla visionen. Skrivelsen omfattar statliga insatser och uppnådda resultat inom visionens övergripande mål De gröna näringarna är miljö- och resursef- fektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. Redovisningen avser perioden 20072011 och avgränsas till insatser och resultat inom jordbrukssektorn exklusive förädlingsledet. Budgetpropositionens struk- tur för utgiftsområde 23 är utgångspunkt för skrivelsens disposition. De budgetmedel som omfattas av redovisningen är medel som syftar till att stärka arbetet med miljö-, klimat- och energifrågor inom jordbruket. Detta motsvarar medel för en konkurrenskraftig livsmedelssektor, lands- bygdens miljö och struktur, miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt bidrag till vissa internationella organi- sationer. Slutligen omfattar redovisningen även återföringen av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. En översiktlig redogörelse för sistnämnda medel återfinns i bilaga 1. 3 Utgångspunkter för redovisningen Avsnitt 4 beskriver utfallet på statsbudgeten för redovisade anslag . Redovisade kostnader för olika åtgärder i lands- bygdsprogrammet i relation till redovisade resultat avser huvudsakligen 2010 om inget annat anges. Redovisade resultat sker med hjälp av indikatorer för visionen bruka utan att förbruka, i förhållande till landsbygdsprogrammets indikatorer för respektive insats samt i förhållande till av fastställda rele- vanta miljökvalitetsmål och tillhörande delmål. För att belysa resultat av vidtagna åtgärder används vanligen förändring av indikatorer för pe- rioden 20072010. Underlag är i många fall inte tillgängliga. I vissa fall har det varit relevant att presentera längre tidsserier för att spegla trender i utvecklingen. Uppföljning av resultat för myndigheternas verksamheter och insatser redovisas i myndigheternas årsredovisningar. årsredovisningar och verksamhetsstatistik är utgångspunkt för Regeringens vision bruka utan att förbruka Skr. 2011/12:124 ligger till grund för bl.a. arbete med att stärka de gröna årsredovisning tar sin utgångspunkt i visionen och behandlar bl.a. visionens övergripande mål. Jordbruks- verkets årsrapporter för det svenska landsbygdsprogrammet 20072013 har också varit av betydelse för skrivelsen. har ett sär- skilt sektorsansvar för miljömålsarbetet. Myndigheten ansvarar för sam- ordning, uppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. I regleringsbrev till myndigheterna ges ett antal specificerade uppdrag, vilka också utgör underlag för denna resultatredovisning. Resultat och analyser i andra rapporter och underlag som myndigheterna har redovisat utgör även de viktiga utgångspunkter för skrivelsen. lantbruks- universitet följer miljötillståndet i landet. Resultat från fortlöpande miljöanalys (Foma) omfattar bl.a. kartläggning av effekter från övergödning, effekter av användning av växtskyddsmedel i jordbru- ket och antalet hotade och rödlistade arter. Resultaten bidrar till uppfölj- ningen av miljöarbetet. Miljöeffekter av EU:s gemensamma jordbrukspolitik har fått i uppdrag av regeringen att fortlö- pande följa och utvärdera miljöeffekterna av EU:s gemensamma jord- brukspolitik, CAP. Arbetet sker i projektform, i samråd med Riksantik- varieämbetet och . har arbetet i ökad omfattning fokuserat på framåtsyftande analyser och scenarier, med ökat helhetsgrepp på miljöfrågor och med större hänsyn till samhällsekono- miska aspekter. Utgångspunkten är den gemensamma jordbrukspolitiken och hur valda delar av politiken påverkar möjligheten att nå relevanta svenska miljökvalitetsmål. Inom projektet behandlas målkonflikter såväl som synergier och samband mellan olika delar av jordbrukspolitiken, annan politik och andra styrmedel samt miljökvalitetsmålen. Som exem- pel kan nämnas 2011:16, Biologisk mångfald på skyddszoner. Rapporten är en utvärdering av vilken betydelse lands- bygdsprogrammets insats för skyddszoner längs vattendrag har för fåglar, fjärilar och humlor i slättlandskapet. I samma rapportserie med nummer 2011:5, Miljöeffekter av tvärvillkoren, utvärderas vilka miljöeffekter som tvärvillkorens regel- och kontrollsystem ger upphov till i och hur effektiva tvärvillkoren är för att nå de nationella miljömålen. 3.2Hälsokontrollen av den gemensamma jordbruks- politiken Den senaste större reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken genomfördes , då merparten av de tidigare produktionsbundna di- rektstöden ersattes med ett s.k. gårdsstöd utan koppling till produktion. Syftet var att stärka jordbrukets konkurrenskraft och ge ett livskraftigt europeiskt jordbruk som producerar vad konsumenterna efterfrågar. s.k. hälsokontrollen av CAP, som inleddes , togs beslut om ytterli- gare steg mot ökad marknadsanpassning av jordbrukspolitiken. I översy- Skr. 2011/12:124 nen pekade Europeiska unionens råd på nya utmaningar: klimatföränd- ringar, behoven av energiomställning och bättre vattenförvaltning, hoten mot den biologiska mångfalden samt behoven av omstrukturering av mjölksektorn. Genom s.k. modulering omprioriterades medel från den Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) till den Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), vilket resulterade i en budgetmässig förstärkning av landsbygdsprogrammen. Genom beslu- tet om hälsokontrollen gavs , liksom flera andra länder, möjlighet att omdisponera outnyttjade direktstöd inom EGFJ till EJFLU för finansieringen av landsbygdsprogrammet. Dessa överförda medel användes inom det svenska landsbygdsprogrammet för att t.ex. hantera den problematik som uppstått genom att definitionen av betes- mark ändrades inom gårdsstödet (se vidare avsnitt 6.1.1). förstärktes också programmet med medel från den s.k. gemen- samma ekonomiska återhämtningsplanen. I det svenska programmet avsattes dessa resurser för att finansiera ytterligare utbyggnad av bred- band i landsbygdsområden. Genomförandet av landsbygdsprogrammet regleras av Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygds- utveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1, Celex 32005R1698). förordningen anges att utvärdering ska ske dels som en förhandsbedöm- ning vid utarbetandet av programmet, dels efter halva tiden (halvtidsut- värdering) samt i efterhand (slututvärdering). ning (EG) nr 1974/2006 av om tillämpningsföre- skrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygds- utveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 368, 23.12.2006, s. 15, Celex 32006R1974) ges mer detaljerade anvisningar om innehåll och krav för utvärdering av pro- Utvärderingarna ska göras av oberoende utvärderingsorgan. beslutade regeringen att uppdra åt lant- bruksuniversitet (SLU) att genomföra halvtidsutvärderingen. ringen drar slutsatsen att flera delar inom programmet fungerar bra men att vissa delra, framför allt inom axel, (förbättra jord- och skogsbruks- sektorns konkurrenskraft) och axel 3 (diversifiering och förbättrad livs- kvalitet på landsbygden), inte når upp till de mål som föresatts inom En av de slutsatser halvtidsutvärderarna drar gällande landsbygdsprogrammets genomförande är att s.k. förutsättningsskapande åtgärder i många fall på ett effektivt sätt kan bidra till att programmets mål kan nås. I det förslag till ändring av landsbygdsprogrammet som regeringen överlämnade till kommissionen förstärks därför bl.a. åtgärden för kompetensutveckling, information och kunskapssprid- ning i syfte att förbättra programmets måluppfyllelse. åtgärd genomförs insatser inom bl.a. områden som minskade växtnä- ringsförluster och hållbar användning av växtskyddsmedel. kunskap hos brukare skapar såväl intresse för ökad anslutning till åtgär- der inom programmet, som möjligheter att kontinuerligt vidareutveckla Skr. 2011/12:124 och förbättra t.ex. skötseln av betes- och ängsmarker. 4 Beskrivning av anslag och ekonomiskt utfall I det följande redovisas statliga medel som omfattar verksamhet för ett av de fyra övergripande målen i visionen bruka utan att förbruka; De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. Verksamheterna avser insatser inom jordbruket, exklu- sive förädlingsled. Insatserna ska bidra till en resurseffektiv och hållbar produktion med en stärkt utveckling av brukningsmetoder som minskar negativ miljöpåverkan. Produktionens positiva värde för natur- och kul- turmiljön ska bibehållas. Arbetet för att bevara ekosystemtjänster och hållbart nyttjande av den biologiska mångfalden är av stor vikt för att bidra till att uppfylla såväl nationella miljökvalitetsmål som inter- nationella åtaganden. Jordbrukets utsläpp av växthusgaser ska minska och jordbruket ska anpassas till ett förändrat klimat. Ett förändrat klimat ställer också krav på växtmaterial som är anpassat till miljön. Mot bak- grund av de globala utmaningar som klimatförändringarna utgör krävs både effektivare och minskad energianvändning. Dessutom krävs en ökad produktion och användning av biomassa för energiändamål. Även arbete på den internationella/multilaterala arenan genom FN, och bidrar till att uppfylla visionen bruka utan att förbruka. Till detta ska naturligtvis läggas det omfattande arbete som sker genom medlemskap i den Europeiska unionen. Verksamheter som bidrar till visionen bruka utan att förbruka under utgiftsområde 23 finns vid myndigheter som bl.a. , läns- styrelserna, (), och Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Huvudsakligen följande anslag har betydelse för arbetet med miljö-, klimat- och energifrågor i jordbruket (anslagens nomenklatur avser den som återfinns i budgetpropositionen ): 1:22 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:24 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:25 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1:30 för miljö, areella näringar och samhällsbyggna- der: Forskning och samfinansierad forskning I nedanstående tabell visas utfall på statsbudgeten fördelat på ovan- stående anslag . Utfall på statsbudgeten fördelat Skr. 1:22 Bidrag till vissa internationella organisationer 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:24 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:25 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1:30 för miljö, areella näringar och samhällsbyggnader: forskning och samfinansierad 44:6* Åtgärder för att främja ekologisk produktion * Anslagets nomenklatur avser den som återfinns i budgetproposition (prop. 2006/07:1). Anslaget upphör och överfördes till anslag 1:25 samt överfördes till anslag 1:21. 4.1Konkurrenskraftig livsmedelssektor (anslag 1:21) Anslaget används för åtgärder inom livsmedelsområdet, främst för att främja exporten av svenska livsmedel och för regional utveckling av livsmedelsförädling. Anslaget används även till stöd för marknadsföring och deltagande i mässor samt stöd till projektverksamhet med syfte att öka kompetens och utveckla produkter, processer, teknik och logistiklös- ningar med anknytning till livsmedelsförädling enligt förordningen (2008:80) om stöd till insatser på livsmedelsområdet. Åtgärder inom ramen för det nya matlandet finansieras under anslaget. Likaså får anslaget användas för kommunikationsinsatser och för satsningar på mat inom offentlig sektor. I budgetpropositionen ökade anslag 1:21 med ca 16,6 miljo- ner kronor. Anslag 44:6 Åtgärder för att främja ekologisk produktion minskade med motsvarande medel. Regeringen har , i regleringsbrev för , för anslaget Konkurrenskraftig livs- medelssektor särskilt utpekat åtgärder i syfte att främja ekologisk livsme- delsproduktion inom satsningar som bidrar till innovation, utveckling och högre kompetens i livsmedelssektorn. 4.2Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. (anslag 1:22) Anslagets ändamål är huvudsakligen att finansiera kostnader för med- lemskap i internationella organisationer inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområden. Den dominerande posten är kostnader för medlemskap i livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO). Anslaget används även för kostnader i samband med obligatoriskt del- tagande i vissa internationella möten och konferenser. En del av anslaget avser kostnader för EU:s regionala rådgivande nämnder inom fiskeripo- litiken, nordiskt samarbete samt bilateralt forskarutbyte med länder i Skr. 2011/12:124 , utvecklings- och tillväxtländer. 4.3Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (anslag 1:23) och Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur (anslag 1:24) Anslag 1:23 används för nationell medfinansiering av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013, inklusive kvarva- rande utbetalningar från programperioden 20002006. Anslaget används även för det nationella stödet till jordbruket i norra enligt förord- ning (1996:93) om nationellt stöd till jordbruket i norra . EU:s program för stöd till biodling medfinansieras under anslaget. En mindre del av anslaget används för uppföljning, utvärdering, administration och kontroll av verksamheten under anslaget. Under anslaget finns återfö- ringen av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. I budgetpro- positionen (prop. 2006/07:1 UO 23, bet. 2006/07:MJU2, rskr. 2005/06:67 samt rskr. 2005/06:68) angav regeringen att skatten på han- delsgödsel och bekämpningsmedel kommer att återföras. Skatterna har återförts till ändamål som främjar en hållbar utveckling av svenskt jordbruk. Utbetalning av återförda skatter har skett . Se bilaga 1 för en närmare beskrivning av medlens fördel- ning på olika verksamheter med bäring på skrivelsens innehåll. Anslag 1:24 används för åtgärder inom ramen för landsbygds- programmet, motsvarande EU:s finansiering av programmet. Finansie- ringen sker via Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Anslaget används även för EU:s program för stöd till biodling. Programmet finansieras av Europeiska jordbruksfonden. Budgetramen för landsbygdsprogrammet för perioden 20072013 om- fattar ca , vilket inkluderar kostnader för redan in- gångna åtaganden under tidigare programperioder. gjorde för i skrivelsen Den övergripande strategiska inrikt- ningen av kommande landsbygdsprogram (skr. 2005/06:87, bet. 2005/06:MJU13, rskr. 2005/06:220) för programmets strategiska inrikt- Åtgärderna inom programmet är fördelade på fyra s.k. axlar. Axel 1 syftar till att förbättra utvecklings- och konkurrenskraften hos Berörda sektorer är jordbruk, skogsbruk och rennäring. derna omfattar kompetensutveckling, information och kunskapssprid- ning, vidareförädling och utveckling av jord- och skogsbruksprodukter, startstöd till unga jordbrukare och rennäringsföretagare, modernisering av jordbruksföretag, främjande av samarbete och utveckling av t.ex. nya produkter samt främjande av samverkan kring infrastruktur. Axel 2 syftar till att bevara och utveckla ett attraktivt landskap och stimulera omställning till en resurseffektiv och hållbar produktion med minskad miljöpåverkan, och därigenom bidra till att gemensamma och nationella miljömål på ett effektivt sätt kan nås. miljöåtgärder i jord- och skogsbruket samt ersättning i s.k. mindre gyn- Skr. 2011/12:124 nade områden. Flera av programmets miljöersättningar bygger på ersätt- ningsformer som ingick i miljö- och landsbygdsprogrammet för perioden 20002006.