prop · H0031d25 · 2012-09-20 00:00:00 — Genom en sänkning av arbetsgivarens kostnader ökar chanserna för dessa personer att få ett arbete. Det finns utvecklingsmöjligheter, t.ex. bör det finnas möjlighet att öka antalet nystartsjobb för personer med en lång frånvaro från arbetsmarknaden på grund av sjukdom. Arbetspraktik och praktisk kompetensutveckling Arbetsförmedlingens praktikprogram bestod av insatserna arbetspraktik, prova- på-platser och praktisk kompetensutveckling. Förutom dessa program genomfördes också praktikinsatser som aktiviteter i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Det genomsnittliga antalet deltagare i arbetspraktik och andra praktikprogram inklusive aktiviteter inom garantierna uppgick till 12 000 personer . Det är en minskning med 14 300 personer jämfört med . Praktikprogrammens resultat är relativt stabilt. har ett arbete efter avslutad praktik. Regeringen bedömer att praktikinsatserna har bidragit till att de arbetssökande inte har tappat kontakten med arbetsmarknaden under lågkonjunkturen och ökat deras chanser att få ett arbete. Arbetslösheten bland ungdomar uppgick till enligt Arbetskraftsundersökningen (). Bland kvinnor uppgick arbetslösheten till och bland män . Drygt hälften av ungdomsarbetslösheten bestod av ungdomar som är heltidsstuderande och söker arbete, inklusive arbete och lov. I åldersgruppen var arbetslösheten . I förhållande till andra grupper så utmärker sig ungdomsarbetslösheten i högre grad av korta arbetslöshetsperioder. De negativa arbetsmarknadsrelaterade effekterna kan bli varaktiga för dem som inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Störst risk att få arbetsmarknadsrelaterade problem har unga som saknar en slutförd gymnasieutbildning, är födda utomlands eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. deltog i genomsnitt 38 800 personer i jobbgarantin för ungdomar, vilket är en minskning med 7 800 deltagare jämfört med . Det är en något högre andel män som deltar i jobbgarantin för ungdomar (kvinnor och män). Andelen utrikes födda uppgick till och andelen med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga var . Totalt deltog nästan 106 000 ungdomar i garantin . Bland deltagarna i jobbgarantin för ungdomar var gymnasieutbildning () den vanligaste utbildningsnivån. Totalt sett hade utbildning på gymnasienivå eller högre. av deltagarna hade endast förgymnasial utbildning. Såväl antalet ungdomar som har lämnat garantin för arbete som antalet som övergått till utbildning har minskat något jämfört med året innan. lämnade 47 700 personer garantin för arbete eller studier. Motsvarande antal var 52 200. Däremot ökade den relativa omsättningen till arbete och utbildning. uppgick andelen personer som övergått till arbete eller påbörjat en utbildning av de kvarstående i garantin till , vilket var en marginell ökning jämfört med . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetsförmedlingens arbete med att förbättra kvaliteten inom jobbgarantin för ungdomar har inriktats på att utveckla matchningsarbetet och öka andelen som får ta del av arbetsplatsförlagda aktiviteter. Utflödet av ungdomar från garantin till utbildning eller arbete är fortsatt relativt högt. Regeringen gör därför bedömningen att jobbgarantin för ungdomar ökar möjligheterna för ungdomar att övergå från arbetslöshet till arbete eller utbildning. Aktiviteterna inom jobbgarantin för ungdomar består dels av ett intensifierat stöd i jobbsökandet, dels av aktiviteter som motsvarar de insatser som erbjuds i de andra arbetsmarknadspolitiska programmen. Andelen deltagare utan registrerad aktivitet har minskat under det första tertialet 2012 jämfört med . har de arbetsplatsförlagda aktiviteterna ökat . Andelen deltagare i jobbgarantin för ungdomar som har deltagit i en arbetsplatsförlagd aktivitet uppgick till under det första tertialet 2012. Det innebär en ökning jämfört med . liksom 2010 var jobbsökaraktiviteter med coachning den vanligaste aktiviteten med av samtliga deltagare. Även om de arbetsplatsförlagda aktiviteterna tycks ha ökat 2012 bedömer regeringen att aktivitetsnivån inte har uppnått önskad nivå. Regeringens bedömning är att aktivitetsnivån kommer att öka . Ungdomar ska erbjudas aktiviteter utifrån individuella behov och aktiviteterna ska täcka individens arbetsutbud. Övriga insatser för ungdomar Unga som saknar en slutförd gymnasieutbildning har en särskilt utsatt situation på arbetsmarknaden. Att slutföra grund- och gymnasieskolan är viktigt för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och det är därför angeläget att ungdomar som inte påbörjat eller slutfört gymnasieskolan återupptar sina studier. Mot denna bakgrund har regeringen vidtagit åtgärder för att fler ungdomar ska motiveras att återgå till studier. har arbetslösa ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan kunnat ta del av en kortare, studiemotiverande utbildning i folkhögskolornas regi, den 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 var det enbart deltagare i jobbgarantin för ungdomar som kunde ta del av satsningen. har målgruppen utvidgats, vilket möjliggjort för samtliga ungdomar mellan som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen och som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan att ta del av den studiemotiverande insatsen. gjordes, till följd av den nya skollagen (2010:800), en viss ytterligare justering av målgruppen. Målgruppen består därför numera av ungdomar som har fyllt 16 men inte och som varken har grundläggande högskolebehörighet eller har gymnasieexamen. avsatte regeringen medel för i genomsnitt 1 000 utbildningsplatser . Enligt deltog drygt 2 250 ungdomar i insatsen . Andelen män var högre än andelen kvinnor, 58 jämfört . Under det första tertialet ökade andelen deltagare i den s.k. folkhögskolesatsningen med jämfört med . Av dem som deltagit i satsningen har gått vidare till studier och till arbete eller nystartsjobb. 3.4.3Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Arbetsförmedlingen har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för funktionshinderfrågor inom arbetsmarknadspolitiken och ska inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Regeringen gav de myndigheter som är strategiska för genomförande av funktionshinderspolitiken i uppdrag att under 20112016 arbeta enligt de delmål som regeringen har slagit fast för respektive myndighet. Arbetsförmedlingen har fyra nya delmål inom ramen för denna strategi. Arbetsförmedlingen har i en första avrapportering redovisat en beskrivning av situationen när arbetet i förhållande till uppsatta delmål påbörjades (en s.k. nollmätning), samt hur samrådet med funktionshindersorganisationerna respektive dialogen med berörda aktörer i arbetet har utvecklats. Av den dryga en miljon individer som varit inskrivna hos Arbetsförmedlingen hade 207 000 personer en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det var 17 000 personer fler än . Rörelsehinder uppges vara den vanligaste orsaken till funktionsnedsättning, därefter kommer psykisk funktionsnedsättning, annan funktionsnedsättning, följt av astma, allergi eller annan överkänslighet. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga tillhör arbetskraften i betydligt mindre utsträckning än andra. Lönebidrag och andra subventionerade anställningar Arbetsförmedlingen kan erbjuda ekonomiskt stöd till arbetsgivare som anställer personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, dels genom lönesubventioner, dels genom stöd som syftar till anpassning av arbetsförhållandena så att den anställdes nedsatta arbetsförmåga kan kompenseras. hade i genomsnitt 86 600 personer en anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (), skyddat arbete hos eller en utvecklings- eller trygghetsanställning (se tabell 3.4). Tabell 3.4 Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Källa: Arbetsförmedlingen och Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Nya och omförhandlade beslut. 2Avser medelantal årsanställda med funktionsnedsättning. ökade det totala antalet subventionerade anställningar för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga jämfört innan. Det bör noteras att antalet personer med lönebidrag har minskat medan antalet med trygghetsanställning ökat. En förklaring till detta kan vara att om behovet av lönestöd kvarstår med lönebidrag övergår lönestödet från lönebidrag till trygghetsanställning. Genomgående präglas insatserna av en ojämn könsfördelning, av deltagarna är män och kvinnor. En förklaring till att män är överrepresenterade är att män med funktionsnedsättning överlag har sämre förutsättningar. Män som har subventionerade anställningar har i markant större utsträckning endast förgymnasial utbildning samt är i något större utsträckning utlandsfödda jämfört med kvinnor. Arbetsförmedlingen är uppmärksammad på denna ojämna fördelning och arbetar aktivt med åtgärder för att minska skillnaderna. Arbetsförmedlingen har t.ex. genomfört internutbildning för all förmedlingspersonal om den könsuppdelade arbetsmarknaden för att uppmärksamma förmedlarna på detta förhållande. Enligt har gradvis ökande krav från arbetsgivarna på arbetstagarna inneburit att det blivit svårare att ta bort en lönesubvention helt. Detta har bl.a. bidragit till att Arbetsförmedlingen inte har kunnat uppfylla kravet på att antalet övergångar från lönebidrag till osubventionerade anställningar ska öka jämfört med föregående år. hade Arbetsförmedlingen regeringens uppdrag att genomföra en informationskampanj med syfte att uppmärksamma bl.a. arbetsgivare på vilka insatser som finns för anställning av personer med funktionsnedsättning. Arbetsförmedlingen har vidare regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för en myndighetsgemensam webbportal. Syftet är att samla all relevant information om den hjälp och det stöd som personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga kan erbjudas utifrån olika aktörers uppdrag. Arbetsförmedlingen menar att en webbportal skulle kunna underlätta för många personer att utföra sina ärenden. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 spelar en viktig roll när det gäller att erbjuda anställning åt personer med funktionsnedsättning. bidrar till personlig utveckling hos personer med funktionsnedsättning genom att erbjuda arbete, vilket ger möjlighet till ökad anställbarhet och i förlängningen också ökad möjlighet att gå vidare till andra arbetsgivare. Andelen personer som lämnat för arbete på den reguljära arbetsmarknaden uppgick till . återkom dock till . De flesta återgångar beror på att visstidsanställningar inte förlängts hos den nya arbetsgivaren. Den statliga merkostnadsersättningen till uppgick till . Merkostnadsersättningen syftade till att skulle uppnå de mål som formulerats i det avtal som staten tecknat med bolaget. Mål som har satts upp är bl.a. att: -ge arbete åt personer med funktionsnedsättning motsvarande , -av antalet personer med tillsvidareanställningar ska lämna för arbete på den reguljära arbetsmarknaden, och -av rekryteringarna i kärnuppdraget ska vara personer från prioriterade grupper som definierats gemensamt av Arbetsförmedlingen och , personer med psykisk funktionsnedsättning, utvecklingsstörning, neuropsykologiskt funktionshinder eller med mer än ett funktionshinder som tillsammans medför nedsättningar i arbetsförmågan. har, i likhet med 2010, nått samtliga uppställda mål . Under lågkonjunkturen har ett stort antal anställda saknat arbetsuppgifter och i stället erbjudits kompetensutveckling. var drygt 18 600 personer med funktionsnedsättning anställda hos . Andelen kvinnor var och andelen män . Rekryteringen av personer i de prioriterade grupperna uppgick till , vilket innebär att målet nåtts. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.5 Uppnådda resultat 2007-2011 resultat (mnkr) har också uppfyllt målet att, i möjligaste mån, inte säga upp anställda med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga på grund av arbetsbrist. förekom det inte någon sådan uppsägning. har i uppdrag att anställa personer med 75 procents sjukersättning som Arbetsförmedlingen inte har hittat någon annan anställning åt . /12 hade totalt 223 anställda med 75 procents sjukersättning. Det ekonomiska resultatet uppvisade ett överskott på 2011 jämfört med 2010. utförde , utanför grunduppdraget, vissa tjänster inom ramen för Arbetsförmedlingens programverksamhet avseende personer med funktionsnedsättning. Det var i första hand fråga om förstärkt arbetsträning och fördjupad bedömning inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin. Som komplement eller alternativ till subventionerade anställningar har Arbetsförmedlingen möjlighet att främja sysselsättning för personer med funktionsnedsättning. Det sker genom att ge stöd till arbetshjälpmedel eller personligt biträde, särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () samt särskilt stöd till start av näringsverksamhet. En betydande ökning av dessa insatser har skett . Störst omfattning har stöd till personligt biträde och det är också den insatsen som ökat mest i såväl absoluta tal som i relativa tal från 8 500 till 11 500 personer . Även antalet personer som fått del av har ökat relativt kraftigt från 4 700 till 6 200 . Fördelningen mellan kvinnor och män varierar mellan stödformerna. Det är en betydande övervikt för män när det gäller personligt biträde och , medan kvinnorna är i majoritet när det gäller mottagande av stöd till hjälpmedel och start av näringsverksamhet. Totalt fick drygt 24 700 personer del av dessa fyra olika stödformer jämfört med ca 19 400 . Arbetsförmedlingen har en viktig roll i arbetet med att ge personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga möjlighet att få ett arbete med eller utan stöd. Omfattningen av de särskilda insatserna för dessa arbetssökande är en viktig indikation på att personer som står långt från arbetsmarknaden prioriteras. 3.4.4Insatser för sjukskrivnas återgång till arbete Arbetsförmedlingen har i uppdrag att bedriva arbetslivsinriktad rehabilitering i form av vägledande, utredande, rehabiliterande eller arbetsförberedande insatser. Målgruppen är arbetssökande som har nedsatt arbetsförmåga på grund av ohälsa eller funktionsnedsättning. Målsättningen är att den arbetssökande ska finna, få och behålla ett arbete. Arbetsförmedlingens samlade utbud av tjänster är tillgängligt för målgruppen. Kunskap och kompetens hos kompletterande aktörer ska tas till vara i verksamheten. Arbetsförmedlingens uppdrag att i samarbete med underlätta övergång från ersättning via sjukförsäkringen till aktivt arbetssökande och nytt arbete, är en central del i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Regeringen förstärkte kraftigt resurserna för rehabiliteringsinsatser i samarbetet mellan myndigheterna , en ökning med jämfört med . Satsningen innebär att myndigheterna vid behov ska erbjuda förstärkta rehabiliteringsinsatser tidigare och mer systematiskt än . Ett väl fungerande samarbete minskar risken för att individer faller mellan stolarna. fick omkring 19 000 personer beslut om att få delta i arbetslivsintroduktion, vilket var färre än då det var en stor tillströmning i samband med att det nya regelverket trädde i kraft. I genomsnitt deltog 4 400 personer i arbetslivsintroduktionen jämfört med 8 000 . Av dessa har gått vidare till arbete efter avslutad insats. Nivån på detta resultat ska ses utifrån att arbetslivsintroduktionen är en s.k. förberedande insats. Syftet är att utreda deltagarnas förutsättningar och behov av fortsatta insatser. Andelen som gått till annat program efter avslutad arbetslivsintroduktion var . Det var fler kvinnor () än män () som deltog i arbetslivsintroduktionen. Det är samma könsfördelning som . bedrev Arbetsförmedlingen och på uppdrag av regeringen (dnr S2008/702) en försöksverksamhet för att pröva alternativa insatser för långtidssjukskrivna. Syftet med försöksverksamheten var att pröva om kompletterande aktörer, som erhåller ersättning utifrån prestation och resultat, snabbare och effektivare kan ge långtidssjukskrivna stöd för att återfå arbetsförmågan och få ett reguljärt arbete. IFAU har genomfört en utvärdering av försöksverksamheten (IFAU 2012:3). Inga större skillnader i vare sig resultat eller kostnader mellan privata och offentliga anordnare kunde påvisas. I den finansiella samordningen inom rehabiliteringsområdet (Finsam) har Arbetsförmedlingen deltagit i syfte att samverka i rehabiliteringsinsatser med flera olika aktörer. Finsam bedrivs av samordningsförbund. fanns 83 samordningsförbund i drift vilka omfattade 220 kommuner. De vanligaste insatserna som Finsam finansierar är aktiverande och coachande insatser. Den reformerade sjukförsäkringen ställer ökade krav på samarbete och ett mer aktivt förhållningssätt, med fler och tidigare övergångar från till Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen och går in i ett fördjupat samarbete, som innebär att tidigare genomföra gemensamma insatser i rehabiliteringsprocessen. Den nya förstärkta samarbetsmodellen leder till gemensamma kartläggningar och ställningstaganden i fråga om individens plan för återgång till arbete. För att tidiga insatser ska vara en framgångsrik strategi krävs också att insatserna är effektiva. En förutsättning är då att samarbetet fungerar och stärker arbetslinjen. Det är också viktigt att 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 uppmärksamma individer i behov av omställning när så är möjligt. Regeringen anser också att rehabiliteringsinsatserna genomförs på ett sådant sätt att verksamhetens effekter på deltagarnas arbetsförmåga kan utvärderas genom vetenskapliga metoder. 3.4.5Insatser för ökad integration Arbetslösheten bland utrikes födda är generellt högre än bland personer födda i . Den låga sysselsättningen bland utrikes födda innebär att det finns en stor arbetskraftspotential i denna grupp som skulle kunna ge ett avsevärt tillskott till den samlade sysselsättningen. En närmare beskrivning av etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända utrikes födda ges i avsnitt 3.4.1. Uppföljning av integrationspolitiken, under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Det är mycket viktigt med tidiga insatser för nyanlända invandrare för att öka sysselsättningen och förkorta arbetslöshetstiderna för utrikes födda. I syfte att påskynda etableringen i arbets- och samhällslivet genomfördes en reformering av de insatser som erbjuds nyanlända invandrare, med utgångspunkten att arbetsmarknadsperspektivet ska gälla . Vid utgången av hade Arbetsförmedlingen tagit emot ca 10 700 personer inom etableringsreformen. Av dessa skrevs drygt 2 500 personer in . hade av de nyanlända som haft en etableringsplan deltagit i arbetsförberedande insatser eller arbetsmarknadspolitiska program. Arbetsförberedande insatser består till exempel av hälsofrämjande och sociala aktiviteter. Kvinnor deltog i arbetsförberedande insatser i något mindre utsträckning än män och ledtiderna i etableringsprocessen var generellt något längre för kvinnor än för män. Andelen av dem som haft etableringsplan och som deltagit i undervisning i svenska för invandrare (sfi) och samhällsorientering var . Andelen nyanlända som deltar i dessa insatser ökar ju längre individerna har haft sin etableringsplan. Av de som haft en etableringsplan hade deltagit i sfi och i samhällsorientering. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 De allra flesta som omfattades av etableringslagen har haft rätt till en etableringsplan. har av de nyanlända inte haft rätt till en etableringsplan på grund av att den fysiska eller psykiska prestationsförmågan bedömts vara , att individen inte kunnat styrka rätten till plan eller att individen studerar i gymnasieskolan. Antalet tillgängliga etableringslotsar har stigit kontinuerligt sedan etableringsreformens ikraftträdande och fanns det 200 lotsföretag med verksamhet på 870 verksamhetsadresser. Lotsföretagen varierar vad gäller storlek, bolagsform och branschinriktning. Andelen nyanlända med etableringslots ökar och fram hade av de nyanlända med en etableringsplan även valt en lots. till slut hade drygt 5 800 nyanlända begärt hjälp med bosättning av Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen anvisade plats för bosättning till knappt 2 700 personer. januari tog Arbetsförmedlingen emot anmälan om behov av hjälp med bosättning från drygt 2 000 personer. Totalt anvisades knappt 1 700 personer. Skillnaden i andel sysselsatta mellan kvinnor och män som är utrikesfödda är stor. Det tar för utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden jämfört med för utrikes födda män. Ett viktigt steg för att öka utrikes födda kvinnors sysselsättningsgrad är etableringsreformen som är utformad för att öka förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. Genom en individuellt anpassad etableringsplan och en individuell ersättning som inte är beroende av andra inkomster i hushållet, skapas bättre förutsättningar för nyanlända kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden. För att en familj ska få full etableringsersättning ställs krav på att både kvinnan och mannen deltar i etableringsinsatser. Statskontoret har i en rapport (2012:22) bedömt att arbetsmarknadsperspektivet i nyanländas etablering har stärkts genom reformen. Utbudet av insatser till nyanlända har blivit mer likvärdigt genom det statliga ansvaret. Arbetsförmedlingens kartläggning av de nyanländas bakgrund ger ett bra underlag för individuellt utformade aktiviteter. Statskontorets övergripande bedömning är att myndigheterna och kommunerna behöver förstärka samordningen av sina verksamheter för att syftet med etableringsreformen ska kunna uppfyllas. De problem Statskontoret identifierar i etableringsprocessen är att många insatser inte är tillräckligt anpassade efter målgruppens förutsättningar och behov, att många nyanlända inte får en etableringsplan efter beviljat uppehållstillstånd och att det fortfarande finns vissa problem avseende försörjningen i inledningsskedet av etableringsprocessen. En beskrivning av reformen och erfarenheterna från denna samt de uppdrag om återrapportering och genomförande som regeringen har gett till berörda myndigheter i syfte att möjliggöra en uppföljning av reformen, finns i avsnitt 3.4.2 under utgiftsområde 13, Integration och jämställdhet. Övriga utrikes födda som inte ingår i gruppen för nyanlända har erbjudits stöd och service utifrån sin situation på arbetsmarknaden och inom ramen för de generella insatser och program som Arbetsförmedlingen har till sitt förfogande. Det riktade särskilda anställningsstödet i form av instegsjobb ska underlätta för nyanlända invandrare att snabbare komma in på arbetsmarknaden. Nya regler för instegsjobb trädde i kraft . Ersättningen till arbetsgivaren höjdes från av lönekostnaden från högst till högst per dag. Dessutom infördes ekonomiskt stöd till handledning . var drygt 7 550 personer anställda med särskilt anställningsstöd i form av instegsjobb, vilket är en ökning med strax under 500 personer jämfört med . Det är fler män än kvinnor som har instegsjobb. Andelen män 2011 var och var kvinnor. Andelen personer som efter avslutat instegsjobb 2011 gått vidare till arbete var . Det är samma resultat som . En annan form av insats för vissa nyanlända invandrare och deras anhöriga är nystartsjobb, som kan utgå efter det att uppehållstillstånd har beviljats. var omkring 6 850 personer anställda med nystartsjobb, vilket är en ökning med 1 300 personer jämfört med . Nystartsjobben har kommit att spela en allt större roll för nyanländas möjlighet till fortsatt arbete antingen som komplement till eller efter avslutat instegsjobb. Både i fråga om instegsjobb och nystartsjobb beslutade regeringen att utvidga målgruppen till att omfatta personer som har beviljats uppehållstillstånd på grund av bestämmelserna om verkställighetshinder, tillfälligt skydd eller tribunalvittnen. Ändringarna träder i kraft . Etableringsreformen infördes och är fortfarande i ett uppbyggnadsskede.