prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — Forskning har påvisat ett positivt samband mellan deltagande i kulturella verksamheter och hälsa, de kulturellt aktiva har generellt sett bättre hälsa än genomsnittet av befolkningen. Många äldre kan av olika skäl ha svårt att ta del av kulturutbudet och att själva få skapa. Att stödja äldre människor i att kunna leva ett aktivt och kulturellt rikt liv i ett socialt sammanhang ger positiva hälsoeffekter. Det bidrar till en ökad känsla av välbefinnande och meningsfullhet. Aktuell hjärnforskning visar också hur kulturell verksamhet påverkar hjärnans funktioner positivt. Erfarenheter från arbetet med att införa kultursamverkansmodellen visar att många landsting lyfter fram kultur och hälsa som ett prioriterat utvecklingsområde. gavs i uppdrag att fördela särskilda medel för att främja äldre människors delaktighet i kulturlivet genom såväl kulturupplevelser som eget skapande i gemenskap med andra. Bidraget syftar även till att främja en större systematik, ökad samverkan och höjd kvalitet inom det pågående utvecklingsarbetet med kulturinsatser inom äldreområdet. Inom kommuner och landsting pågår kontinuerligt ett arbete med kultur som komplement till mer traditionella vårdinsatser. Regeringen följer arbetet noga och anser att det är viktigt att samverkan mellan kulturpolitiken och andra områden bör fortsätta för att bidra till en positiv utveckling inom vård och omsorg. Översyn av myndighets- och institutionsstrukturen inom kulturområdet Ett stort antal myndigheter och andra institutioner för vilka regeringen utfärdar styrdokument är verksamma inom område. Många av dem står inför likartade utmaningar när det gäller stödfunktioner som lokalförsörjning, administration, upphandling och IT-stöd. Även kärnverksamheten hos dessa myndigheter och institutioner kännetecknas i flera fall av likheter i förutsättningarna. Att flera myndigheter och institutioner var för sig ägnar tid åt likartade frågor riskerar att fördyra administrationen, försvaga fokus på kärnuppgifterna och försvåra förutsättningarna för regeringens strategiska styrning. Resultat och verksamhetsanpassning är övergripande ledord för regeringen i det fortsatta arbetet med att utveckla styrningen av statsförvaltningen. Flera utredningar har belyst frågor som relaterar till dessa utmaningar på kulturområdet, exempelvis i Museikoordinatorns betänkande Kraftsamling museisamverkan ger resultat (SOU 2009:15) och betänkande (SOU 2009:16). I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) bedömde regeringen att vissa effektiviseringar av den statliga myndighets- och institutionsstrukturen på kulturområdet borde göras. Regeringen gav också de centrala museerna i uppdrag att utveckla samarbetet i museisektorn. Sedan propositionen antogs av har betydande insatser gjorts för att öka samarbetet mellan myndigheter och institutioner. Detaljstyrningen av myndigheterna har minskat till förmån för en mer strategisk styrning. Regeringen har som ett led i att effektivisera den statliga administrationen och möjliggöra för samtliga statliga myndigheter att fokusera på sin kärnverksamhet inrättat Statens servicecenter, som tillhandahåller tjänster inom ekonomi- och löneadministration samt e-handel. Regeringens bedömning att det nu är motiverat att närmare analysera frågan om hur myndighets- och institutionsstrukturen inom kulturområdet kan effektiviseras. Därför bör en översyn av denna struktur inledas med målsättningen att ytterligare förbättra förutsättningarna för strategisk styrning inom det kulturpolitiska området, liksom för en effektiv resursanvändning inte minst vad avser myndigheternas och institutionernas stödfunktioner. Det övergripande syftet är att därmed skapa bättre villkor för fokus på kärnuppgifterna. Nytt pensionssystem för scenkonstområdet Det nuvarande pensionssystemet på scenkonstområdet är inte anpassat till att det allmänna pensionssystemet har reformerats och att de fasta anställningarna vid institutionerna har minskat. Systemet är svårförutsägbart för både arbetsgivare och arbetstagare. Betänkandet Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten (SOU 2009:50) har, vilket framgick av budgetpropositionen , remitterats och beretts i . har som sin mening tillkännagett (bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74) att regeringen inom ramen för den ordinarie budgetprocessen, gärna i budgetpropositionen , ska återkomma till med besked om hur scenkonstpensionsfrågan kan och bör lösas på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt. Regeringen anser att arbetsmarknadens parter bör ta över ansvaret för att genom kollektivavtal reglera pensionsvillkoren på scenkonstområdet. Beredning av att införa en sådan ordning pågår i . Regeringen anser att frågan ska lösas på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt. Regeringen avser att återkomma till i frågan. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 För att möta den snabba utvecklingstakten tidigarelägger regeringen den redan aviserade satsningen på digitalisering av biografer och avsätter totalt i stället för, som tidigare beräknats, och . Landets biografer går i snabb takt över till digital visning. , den största biografkedjan, beräknas vara klar med sin digitaliseringssatsning . Regeringens satsning på digitalisering av biografer om totalt inleddes och bidrar till att mindre biografer runt om i landet kan anpassas till den nya digitala tekniken. Detta är en förutsättning för att dessa biografer ska kunna visa nyproducerade filmer och därmed fortsätta med sin verksamhet. Ökad andel statliga medel i nytt filmavtal undertecknades en avsiktsförklaring om ett nytt filmavtal som avses träda i kraft . Avtalet innebär ökade resurser till filmen genom att avtalsmedlen ökar med ca , varav statens del ökar med från till . Merparten av dessa medel satsas på ett nytt stöd till dramaserier och en förstärkning av stöden till barn-, ungdoms-, kort- och dokumentärfilm. Dessutom moderniseras avtalet bl.a. genom nya mål, att möjlighet ges att tilldela stöd för nyskapande s.k. konvergerad media och genom att kravet på biografpremiär tas bort. Nästa tillståndsperiod för radio och tv i allmänhetens tjänst Radio och tv i allmänhetens tjänst är betydelsefullt för att ett allsidigt medieutbud ska komma alla till del. Den särskilda formen av finansiering genom radio- och tv-avgiften som garanterar programföretagens oberoende ger radio och tv i allmänhetens tjänst en gynnad ställning i förhållande till övriga aktörer på marknaden. Regeringen tillsatte 2011 en kommitté med uppdrag att utarbeta ett underlag om radio och tv i allmänhetens tjänst inför nästa 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 tillståndsperiod som inleds 2014 (). Kommitténs uppdrag har omfattat bl.a. frågor om utformningen av programföretagens uppdrag, samarbete och konkurrens, finansieringsformer och ekonomiska ramar, styrning, reglering och uppföljning samt distribution och digitalisering. Uppdraget redovisades (SOU 2012:59). har gett regeringen till känna att () även fortsättningsvis ska ha möjlighet att sända attraktiva sportevenemang som förutsätter sponsring (bet. 2011/12:KrU4, rskr. 2011/12:167). Enligt bör detta finnas med i beredningsprocessen inför en ny tillståndsperiod för radio och tv i allmänhetens tjänst. Frågan har hanterats av , vars betänkande bereds i . Myndigheten för radio och tv har haft i uppdrag att föreslå en lämplig nivå för täckningskravet i marknätet och, om det är motiverat, hur SVT genom andra distributionssätt ska nå av den fast bofasta befolkningen. Uppdraget redovisades (dnr Ku2012/1308). Det nuvarande presstödssystemet är tidsbegränsat till 2016. Regeringen tillsatte en kommitté med uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen (dir. 2011:112). Kommittén ska analysera behoven av stöd och andra kostnadseffektiva insatser utifrån betydelsen av mångfald på mediemarknaden och stödets påverkan på konkurrensen. Utifrån denna analys ska kommittén lämna förslag på hur ett framtida stödsystem kan utformas. En utgångspunkt är att ett sådant stöd ska vara öppet, proportionerligt och rättvist. Kommittén ska även analysera och bedöma hur ett framtida stöd ska administreras och vilken myndighetsstruktur som är lämpligast. Uppdraget ska redovisas slutligt . I ett delbetänkande som lämnas ska kommittén ta ställning till om stödet för dagstidningar till nationella minoriteter bör förstärkas i nuvarande presstödsförordning. Radio- och tv-lagens regler om vidaresändningsplikt i kabel-tv-nät och andra trådbundna nät för tv-sändningar har till syfte att säkerställa att de hushåll som betalar radio- och tv-avgift har fri tillgång till kanaler. Myndigheten för radio och tv redovisade en översyn av vidaresändningsplikten (dnr Ku2011/1520). I rapporten görs bl.a. bedömningar när det gäller frågan om tillgänglighetstjänster för funktionshindrade, t.ex. textning, bör omfattas av vidaresändningsplikt respektive hur de upphovsrättsliga kostnader som är förenade med vidaresändningen bör fördelas. Myndighetens rapport har remitterats. De förslag och bedömningar som finns i rapporten bereds i . Regeringen har lämnat förslag om vissa ändringar i radio- och tv-lagen (prop. 2011/12:151). I propositionen föreslås att lagens bestämmelser om att tv-sändningar i viss utsträckning ska göras tillgängliga för personer med funktionsnedsättning ska gälla även för tvsändningar i tråd, dvs. sändningar i kabel- och ipnät. Förslag lämnas också om att det ska vara tillåtet med annonsavbrott som är kortare än en minut i direktsända sportevenemang. I övriga tvsändningar föreslås detta vara tillåtet endast om det föreligger synnerliga skäl. har gett regeringen till känna dels att regeringen bör tillsätta en utredning för att avgöra hur en evenemangslista ska utformas, dels att regeringen bör genomföra en allsidig utvärdering av effekterna av den tidigare genomförda lagändring som innebar en ökning av vissa tillåtna annonstider (bet. 2011/12:KU16, rskr. 2011/12:224). Dessa frågor bereds i . Det är viktigt att det finns förutsättningar för konkurrens och valfrihet inom radio- och tvområdet. Regeringen aviserade därför i propositionen TV tillgänglig för alla (prop. 2007/08:8) att den avsåg att ge i uppdrag att i samverkan med dåvarande Radio- och och studera den fortsatta utvecklingen på marknaden för betal-tv-abonnemang och system för åtkomstkontroll och andra tjänster av betydelse för betal-tv samt effekten av de ändringar som föreslogs i propositionen. Regeringen aviserade vidare i propositionen En ny radio- och tv-lag (prop. 2009/10:115) att den avsåg att ge Myndigheten för radio och tv i uppdrag att, i samråd med andra berörda myndigheter, följa den fortsatta utvecklingen och vid behov lämna förslag till åtgärder när det gäller frågor om bland annat valfrihet i kabel-tv-nät. myndigheter har på eget initiativ påbörjat ett gemensamt arbete kring nämnda frågor och några uppdrag från regeringen är därför inte aktuella . Arbetet med att utforma statens framtida engagemang på taltidningsområdet är fortsatt angeläget. En promemoria med förslag om att införa en ny modell för den framtida taltidningsverksamheten har remitterats (Ds 2012:12). Modellen utgår från en övergång till produktion med talsyntes och internetdistribution för samtliga taltidningar. Det nya taltidningssystemet innebär betydande förbättringar för användarna när det gäller möjligheten att ta del av tidningar. Taltidningsprenumeranterna kommer att få tillgång till mer tidningsinnehåll i det nya systemet, i princip hela dagstidningen i stället för en 90 minuters inläst version. Vidare kommer det att finnas större flexibilitet för prenumeranterna när det gäller valet av utrustning och större möjlighet att tillgodogöra sig taltidningen efter egna önskemål. Därtill skapas förutsättningar för samordning när det gäller talboks- och taltidningsverksamheterna, eftersom mottagning kan ske med samma tekniska utrustning. En förändring av den nuvarande taltidningsverksamheten är nödvändig även utifrån andra aspekter. De höga produktionskostnaderna innebär bl.a. att möjligheten för taltidningsnämnden inom Talboks- och att, inom ramen för nuvarande anslagsnivå, medge stöd till start av fler taltidningar än dagens ca 100 är mycket begränsad. Införandet av ett nytt system för produktion och distribution av taltidningar innebär sammantaget att verksamheten som sådan kan utvecklas till att öka valfriheten för taltidningsprenumeranterna både vad avser omfattningen av taltidningen och urvalet av tidningar. Fler användare än kan få tillgång till taltidningarna och på så sätt kan verksamheten bli mer intressant för dagstidningsföretagen och andra aktörer på området. Ett nytt taltidningssystem innebär också att de statliga medel som anslås för verksamheten kan minska samt användas på ett mer effektivt sätt (se vidare i avsnitt 13.6). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Folkhälsomålen ska vara det centrala i fördelningen av Idrottslyftets medel. Satsningen bör ha en mycket nära koppling till skolans arbete för att främja fysisk aktivitet och goda motionsvanor. Satsningen bör även stödja andra typer av motionsaktiviteter än idrott, t.ex. genom samverkan med friluftsorganisationer och syfta till att nå fler barn och ungdomar, särskilt flickor och barn med utländsk bakgrund. Uppföljning av statens stöd till idrotten ) vid Gymnastik- och fick regeringens uppdrag att genomföra en fördjupad analys av vad som kännetecknar en bra föreningsdriven idrottsverksamhet som får barn och ungdomar att vilja fortsätta idrotta. ska peka på goda exempel samt belysa metoder och arbetssätt inom olika idrotter där barns och ungdomars bästa tillgodoses. ska även göra en studie av hur olika idrottsmiljöer påverkar barns och ungdomars fysiska och psykiska utveckling. Särskild uppmärksamhet ska ägnas barn och ungdomar med funktionsnedsättningar. ska slutligen bedöma om någon del av statsbidraget går till idrottsverksamhet som inte ser till barnets bästa och är tillgänglig för alla i enlighet med . Uppdraget kommer att redovisas . har regeringens uppdrag att genomföra en regelbunden och långsiktig uppföljning av statens idrottsstöd utifrån ett antal indikatorer samt utföra fördjupade analyser inom av regeringen beslutade områden. De resultat som redovisar ger förbättrade möjligheter att bedöma om syftena med statsbidraget uppfylls samt ger idrottsrörelsen viktig information om sin verksamhet. Nationell samordning mot brottslighet i samband med idrottsarrangemang Regeringens särskilde utredare (nationell samordnare) med uppdrag att motverka brottslighet i samband med idrottsarrangemang (dir. 2011:22) fortsätter sitt arbete för att stärka samverkan mellan berörda myndigheter och organisationer, klargöra ansvarsfördelningen dem emellan samt verka för en likformig modell för informationsutbyte. Uppdraget ska redovisas . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Fler internationella idrottsevenemang till har bland annat tilldelats värdskapet för för herrar 2011, för damer 2013, ishockey- för herrar 2013 och i nordiska grenar 2015. Den internationella konkurrensen när det gäller att bli värd för mästerskap har blivit allt hårdare varför regeringen ställer resurser till förfogande för ett nationellt för idrottsevenemang. I samlas kunskap om metoder och tillvägagångssätt för att få internationella idrottsevenemang till . Centrumet ska bistå idrottens organisationer främst inför och under en kandidatur för att få internationella evenemang till . Regeringen anser att den samlade kunskap och erfarenhet som finns bör användas för att skapa bättre förutsättningar för att framgångsrikt få fler internationella idrottsevenemang till . Nationella insatser mot dopning lämnades betänkandet Antidopning . En ny väg för arbetet mot dopning (SOU 2011:10). I betänkandet föreslås att en nationell antidopningsorganisation bildas. Förslaget har remissbehandlats och bereds i . Regeringens arbete i internationella sammanhang utgår från de kulturpolitiska målen. Kulturpolitiken ska främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan. har kulturråd stationerade vid ambassaderna i , , , , och samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . De utsända kulturråden har en fortsatt viktig roll som länk i kultursamarbetet mellan och stationeringsländerna liksom i det integrerade Sverigefrämjandet i utlandet. I EU-rådsarbetet fortsätter regeringens arbete i förhandlingarna om ett nytt ramprogram inom kultur- och medieområdet, Kreativa . Programmet utgör en sammanslagning av de nuvarande kultur- och mediaprogrammen och kommissionen gör en tydlig koppling till 2020-strategin och målet om en smart och hållbar tillväxt för alla. Förhandlingarna i rådet har bl.a. resulterat i en jämnare balans mellan kulturens egenvärde och dess ekonomiska och andra mervärden i samhället. Därutöver har ett helt nytt perspektiv på barn och unga införts i förslaget. Detta är frågor som regeringen drivit starkt och som även kommer att vara prioriterade i de fortsatta förhandlingarna. Internationellt samarbete på kulturområdet Inom fortsätter regeringens engagemang i arbetet med konvention om skydd för världens kultur- och naturarv. Efter uppdrag som ledamot i 20072011 är frågor om t.ex. världsarvskonventionens framtid, en integrerad natur- och kultursyn och en hållbar utveckling prioriterade i det långsiktiga arbetet med konventionen. I världsarvsarbetet representeras , genom , i styrelsen för . Vid världsarvsmöte i beslutades att uppta på . i är ett svenskt exempel på nordeuropeisk träbyggnadskonst och dekorationsmåleri med globala kulturvärden. Arbetet med konvention om skydd av det immateriella kulturarvet utvecklas vidare bl.a. genom det uppdrag som regeringen gav och folkminnen (ISOF) i samband med ratificeringen av konventionen . ISOF utvecklar arbetet med tillämpningen av konventionen i samverkan med andra berörda aktörer. ISOF ska redovisa en slutrapport gällande uppdraget . Uppdraget till att som samordnande myndighet utveckla arbetet med att tillämpa konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar i är en lämplig utgångspunkt för fortsatt arbete med denna konvention. Att representerar i regeringskommittén för konventionen ger goda förutsättningar för en ändamålsenlig process. Avseende arbetet med kulturens roll inom biståndspolitiken konstateras att regeringen har en höjd ambition för biståndet inriktat på stöd till demokrati, yttrandefrihet och mänskliga rättigheter inom ramen för befintliga strategier. På kultur- och medieområdet innebär det en fortsatt utveckling av formerna för samarbete på myndighetsnivå (se också avsnittet ovan Kulturen i biståndet och stöd till fristadsförfattare). innehar ordförandeskapet i det nordiska ministerrådet 2013. Det svenska ordförandeskapsprogrammet kopplas samman med strategin för nordiskt kultursamarbete 2013 2020 i syfte att främja kontinuitet i det nordiska samarbetet. kommer att fortsätta driva arbetet med att instifta ett nordiskt barn- och ungdomslitteraturpris i motsvarande form som övriga Nordiska rådspriser med sikte på en första prisutdelning . Ett unikt tillfälle för främjande av nordisk kultur och ömsesidigt kulturutbyte kommer att ges under det svenska ordförandeskapet 2013 när i anordnar en nordisk kulturfestival Nordic Cool under en månad med början . är som ordförandeland samordnare för särskilda aktiviteter i samband med festivalen Internationellt samarbete på medieområdet presenterade Europeiska kommissionen sitt meddelande om en europeisk strategi för ett bättre internet för barn. Det cypriotiska ordförandeskapet har aviserat att det kommer att föreslås rådslutsatser i frågan. Kommissionen konstaterar att medlemsstaterna gör allt större ansträngningar för att ta itu med digitala utmaningar, men att de insatser som vidtas inte räcker. Kommissionen bedömer det nödvändigt att utveckla en strategi för att uppfylla barns särskilda behov på internet och garantera säkerheten för barn på internet. Regeringen välkomnar till stora delar kommissionens förslag till en samlad europeisk strategi för ett bättre internet för barn. Regeringen anser, i likhet med kommissionen, att internet kan ge barn många olika möjligheter till att leka, lära, vara kreativa och innovativa samt kommunicera. Internationellt samarbete på idrottsområdet I Europeiska kommissionens förslag till EU:s fleråriga budgetram för perioden 20142020 föreslås ett nytt program, för alla. Idrott ingår som en av flera delar. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 syftar bl.a. till att stödja insatser för att utveckla idrottens europeiska dimension. Regeringen är generellt positiv till de delar av för alla som berör allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdom, men anser att idrottspolitiken först och främst är en nationell angelägenhet. Det är viktigt att varje enskilt förslag på det idrottspolitiska området bedöms utifrån subsidiaritetsprincipen och principen om en fri och självständig idrottsrörelse. Regeringen avser därför att fortsatt verka för att åtgärderna begränsas till sådant som ger tydliga mervärden på EU-nivå. Det rör främst arbete med information och tolkning av EU-lagstiftning som berör idrottsrörelsen samt med att hitta lösningar på gränsöverskridande problem som idrotten inte kan hantera på egen hand, t.ex. arbetet mot dopning. Inom ramen för har en process för framtagandet av en eventuell internationell konvention mot uppgjorda matcher inom idrotten initierats. Frågan har aktualiserats med anledning av uppmärksammade spelskandaler inom främst europeisk fotboll. Regeringen förordar att berörda aktörer tar ansvar för sina verksamheter samt samarbetar sinsemellan och med rättsvårdande myndigheter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Teater, dans och musik Litteraturen, läsandet och språket Bildkonst, arkitektur, form och design Politik för det civila samhället Totalt för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Tabell 2.4 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Förändring till följd av: till/från andra Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 17 redovisas i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida.