prop · H0031d32 · 2012-09-20 00:00:00 — 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Mål och resultat ...................................................................................................... Energieffektivisering samt minskad el- och oljeanvändning.............. Svenska kraftnäts resultat..................................................................... 1:1 : Förvaltningskostnader ........................ 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m........ 1:3 Insatser för uthållig energianvändning .......................................... 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft ................................ 3.1.61:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m.................................................. 1:8 : Förvaltningskostnader................. 1:12 Avgifter till internationella organisationer.................................. Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet ........... Förslag om disposition av vissa avgifter inom naturgasområdet ....... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi ................................................... Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 21 Energi ............................. Skatteutgifter och skattesanktioner netto ............................................................... energibalans (TWh)................................................................................... elbalans (TWh)............................................................................................ Stöd till forskning, utveckling och demonstration. och beviljade medel fördelat på de sex temaområdena 20092011 .................... Samfinansiering av forskning, utveckling och innovation 20082010................... Procentuell fördelning av beviljade medel mellan olika grupper av mottagare ..... Beviljade projekt 2011............................................................................................... Beviljade projekt fördelat på kategorier................................................................. 2.11Antal hel- eller delfinansierade licentiat- och doktorsexamina 20092011, fördelat på temaområde........................................................................................ Finansierade licentiater och doktorsexamina 20092011 fördelat på kvinnor respektive män, antal och procent ......................................................... Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på Översikt av de ekonomiska målen 20092012 ...................................................... Anslagsutveckling 1:1 : Förvaltningskostnader ............. Samlade förvaltningskostnader vid ................................ Offentligrättslig verksamhet vid .................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 : Anslagsutveckling 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m............................................................................... Anslagsutveckling 1:3 Insatser för uthållig energianvändning............................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Insatser för uthållig Anslagsutveckling 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft..................................................................... Anslagsutveckling 1:5 Energiforskning ................................................................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 Energiforskning ........................ 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Anslagsutveckling 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av .................................................... Anslagsutveckling 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m.................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:7 Planeringsstöd för Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:8 Anslagsutveckling 1:9 Energiteknik...................................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:9 Energiteknik ............................. Anslagsutveckling 1:10 Elberedskap ..................................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:10 Elberedskap ............................ Anslagsutveckling 1:11 Energieffektiviseringsprogram....................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:11 Anslagsutveckling 1:12 Avgifter till internationella organisationer .................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:12 Avgifter till internationella Beräknade inleveranser från ................................. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering, m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 (avsnitt 3.1.2), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 2016 (avsnitt 3.1.3), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015 (avsnitt 3.1.4), 4.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 20142017 (avsnitt 3.1.5), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Planeringsstöd för vindkraft, m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 (avsnitt 3.1.7), 6.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:9 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 2016 (avsnitt 3.1.9), 7.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Elberedskap besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som in- klusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142016 (avsnitt 3.1.10), 8.fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst 2013 (avsnitt 3.1.10), 9.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Energieffektiviseringsprogram besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 (avsnitt 3.1.11), 10.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 (avsnitt 3.1.12), 11.godkänner investeringsplanen för 2015 (avsnitt 3.2.1), 12.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.2.2), 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 13.bemyndigar regeringen att disponera de avgifter som tas ut med stöd av naturgaslagen (2005:403) eller lagen (2012:273) om trygg naturgasförsörjning för tillsyn eller försörjningstrygghetsåtgärder (avsnitt 3.3), 14.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Planeringsstöd för vindkraft m.m. Avgifter till internationella organisationer 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2 Mål och resultat Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Politiken syftar alltså till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Politiken redovisas i det följande under rubrikerna Elmarknad, Naturgasmarknad, Värmemarknad, Energieffektivisering samt minskad el- och oljeanvändning, Förnybar energi samt Energiforskning. Det är främst (), och () som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken, men även och länsstyrelserna bidrar med insatser inom energipolitiken. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi 1:2 Regionala och lokala insatser för 1:3 Insatser för uthållig energianvändning 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m. 1:12 Avgifter till internationella organisationer 2011 1:8 Stöd för installation av solvärme 2010 1:8 Stöd för konvertering från direktverkande Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. uppgick de totala utgifterna inom utgiftsområdet till , vilket var mer än anvisade anslag. Även beräknas utgifterna bli högre än budgeterade anslag. Sammantaget innebär detta att det anslagssparande som tidigare ackumulerats nu minskar. Skillnaden mellan anvisade anslag och utfall för utgiftsområdet som helhet förklaras främst av att tidigare förseningar i sådana projekt som finansieras under anslaget 1:5 Energiforskning. För föreslår regeringen att totalt anvisas inom utgiftsområdet. För 20142016 beräknas anslagen inom utgiftsområdet till totalt 2 801, 2 241 respektive . Den totala anslagsnivån beräknas minska något trots att anslagen för energiforskning och energiteknik ökar. Detta förklaras av att nuvarande programperiod för stöd till marknadsintroduktion för vindkraft avslutas och att anslagen för energieffektivisering i denna budgetproposition beräknats till noll efter 2014. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20132016. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på utgiftssidan av statens budget förekommer även stöd på inkomstsidan i form av skatteutgifter. Definitionen av en skatteutgift är att skatteuttaget är lägre än en viss angiven norm. Om en skatteutgift tas bort leder det till ökade skatteintäkter och därmed till en budgetförstärkning för offentlig sektor på samma sätt som en utgift. Vid sidan av skatteutgifter finns det även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna . Ett exempel på skatteutgift är den särskilda fastighetsskatten på vattenkraftverk. När det gäller punktskatter på energi finns en mängd specialregler. Endast en mindre del av de skatteutgifter som dessa särbestämmelser ger upphov till faller dock under utgiftsområde 21 Energi. Skatteutgifter vid användningen av energi inom transportområdet redovisas således under utgiftsområde 22 Kommunikationer, inom jord- och skogsbruket under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt inom industrin under utgiftsområde 24 Näringsliv. Vidare redovisas skatteutgifter till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kom- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 muner i främst norra under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Skatteutgifter och skattesanktioner som hänförs till utgiftsområde 21 Energi redovisas i nedanstående tabell. Summan i tabell 2.3 är ett netto av skatteutgifter (dvs. positiva avvikelser) och sanktioner (dvs. negativa avvikelser). Betydande sanktioner i form av fastighetsskatt på elproduktionsenheter och skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer medför att saldot är negativt. Av fastighetskattens belopp svarar vattenkraftverken för merparten, beroende på att dessa betalar en förhöjd fastighetskatt. Den till beloppet högsta skatteutgiften gäller befrielse från energiskatt för biobränslen, torv, m.m. Denna skatteutgift gäller dock även användning av biobränsle, torv, m.m. utanför energisektorn. Definitionerna av skatteutgifter och skattesanktioner på energiområdet redovisas nedan. En utförlig beskrivning finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2011/12:136). Tabell 2.3 Skatteutgifter och skattesanktioner netto Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. för uppvärmning Nedsatt energiskatt på bränsle i Skatt på termisk effekt i Koldioxidskatt på fossila bränslen i kraftvärmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter 1 Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU:s system för handel 1Regeringen föreslår i denna proposition att koldioxidskatten på fossila bränslen i kraftvärmeverk inom EU: system för handel med utsläppsrätter slopas . 2Regeringen föreslår i denna proposition att full koldioxidskattebefrielse ska medges för externa värmeleveranser till tillverkningsprocessen i en industriell verksamhet om verksamheten omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. för uppvärmning Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning. Energiskattebefrielse för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. samt för biogas gäller enligt 7 kap. 3 och 4 §§ Lagen om skatt på energi (LSE). utgörs av full energiskatt för uppvärmningsbränslen. Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Enligt 6 a kap. 3 § LSE gäller befrielse från energiskatt för den del av bränslet som vid kraftvärmeproduktion förbrukas för framställning av värme utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. Inom handelssystemet gäller befrielse från energiskatt enligt 6 a kap. 1 § 17 a LSE. Energiskattebefrielse på den del av bränslet som motsvarar elproduktionen enligt 6 a kap. 1 § 7 LSE, grundar sig på tvingande unionsrätt (artikel 14.1 i rådets direktiv /96/EG). Skatteutgiften beräknas enbart på värmeproduktionen. utgörs av full energiskatt på uppvärmningsbränslen. Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Av 9 kap. 5 § LSE följer att bränslen som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i industrins tillverkningsprocess medges befrielse från av energiskatten och nedsatt energiskatt till /kWh på el. utgörs av full energiskatt på bränsle och normalskattesatsen på el. Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Av 9 kap. 5 § LSE följer att bränslen som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i industrins tillverkningsprocess medges befrielse från av koldioxidskatten. Skatteutgiften beräknas enbart för värmeanläggningar utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att nedsättning medges . Enligt 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas på elproduktionsenheter. Fastighetsskatten på elproduktionsenheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Enligt lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt tas skatt ut på den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftreaktorer. Skatten uppgår till per megawatt termisk effekt och kalendermånad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Koldioxidskatt på fossila bränslen i kraftvärmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter Enligt 6 a kap. 1 § 17 a LSE gäller för fossila bränslen som förbrukas vid samtidig produktion av värme och el i kraftvärmeverk att koldioxidskatt betalas på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen om anläggningen ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Inom handelssystemet utgörs av att ingen koldioxidskatt ska utgå. Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter Enligt 6 a kap. 1 § 17 b LSE gäller, för fossila bränslen som förbrukas i annan värmeproduktion inom EU:s system för handel med utsläppsrätter än kraftvärmeproduktion eller framställning av värme i en industrianläggning, att koldioxidskatt betalas av koldioxidskatten. Inom handelssystemet utgörs av att ingen koldioxidskatt ska utgå. Den svenska energipolitiken bygger på samma grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken ska bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Resultatredovisningen i följande avsnitt görs i förhållande till dessa mål. I enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) har ett antal nya energipolitiska mål beslutats (bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020. Ytterligare ett mål är effektivare energianvändning till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . I detta avsnitt redovisas den övergripande utvecklingen inom energiområdet med avseende på energibalanser, elbalans, försörjningstrygghet, industrins konkurrenskraft, kärnkraft, miljö, hälsa och klimat samt internationellt. tar fram ett antal indikatorer som används som underlag för den årliga uppföljningen av de energipolitiska målen. Energiindikatorerna delas in i tre olika grupper: temaindikatorer, bakgrundsindikatorer och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Temaindikatorer följer upp de energipolitiska målen inom ett särskilt område. Bakgrundsindikatorer har som syfte att ge en ökad förståelse om orsakssamband och vad som driver utvecklingen i det svenska energisystemet. Grundindikatorer följer upp energipolitiska mål inom olika politikområden. Uppföljningen av energiforskningen bygger bl.a. på den strategi för uppföljning och resultatredovisning av det långsiktiga energipolitiska programmet som redovisade 2000 och som därefter fortlöpande har utvecklats. För insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering tillkommer indikatorer och resultatmått i enlighet med den metodik som anges i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). Vad gäller elcertifikatsystemet redovisas antal godkända anläggningar fördelat per kraftslag, installerad effekt och elproduktion. För programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri redovisas antal deltagande företag och beräknade energibesparingar hos deltagande företag. sjönk den totala energianvändningen jämfört med året innan, främst beroende på att 2010 var ett ovanligt kallt år, medan 2011 var ett varmare år än normalt. Energianvändningen inom bostads- och servicesektorn minskade med hela , motsvarande , främst till följd av dessa temperaturskillnader. Den temperaturkorrigerade energianvändningen i sektorn var oförändrad. Inom industrin ökade förädlingsvärdet , medan energianvändningen sjönk med , vilket motsvarar . Detta kan förklaras av att produktionsökningarna främst skedde inom de icke-energiintensiva branscherna, t.ex. verkstadsindustrin, som produktionen minskade i vissa energiintensiva branscher som papper och massa. En bidragande faktor har även varit genomförda insatser inom exempelvis Programmet för energieffektivisering (PFE) som riktar sig till svenska energiintensiva industriföretag. Energianvändningen minskade för inrikes transporter med och för utrikes transporter med . Av nyregistrerade personbilar fortsatte andelen dieselbilar att öka. För bilar registrerade var bränsleför- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 brukningen i genomsnitt per (samtliga bränsletyper inräknade), vilket är en minskning jämfört med . Användningen av dieselolja steg , medan bensinanvändningen gick ned . Användningen av förnybara drivmedel ökade från till . Tabell 2.4 energibalans (TWh) På bränslesidan minskade tillförseln av biobränslen, torv m.m. med , motsvarande . Skälen till detta var främst minskad produktion i fjärrvärme- och kraftvärmeverken på grund av att uppvärmningsbehovet var väsentligt lägre än året innan. Användningen av oljeprodukter sjönk i alla sektorer med sammanlagt . Störst var minskningen inom el- och värmeproduktionen och i transportsektorn. Biobränslen, torv m.m. Kärnkraft, brutto 1 användning, varav: Bostäder, service m.m. Utrikes sjöfart och energi 1I enlighet med den metod som används av FN/ECE för att beräkna tillförseln från kärnkraften. 2Innefattar utrikes flyg . Siffrorna är preliminära och hämtade från Kortsiktsprognos . Elproduktionen 2011 var totalt sett något högre jämfört med året innan. Vissa förändringar förekom för de enskilda kraftslagen. Kärnkraftsproduktionen ökade med drygt till , vilket innebär att 2011 var energiutnyttjandegraden fortfarande lägre än normalt. Vindkraften ökade med till . Vattenkraftsproduktionen minskade något och uppgick till , vilket är något lägre än normalårsproduktionen på . Kraftvärmen minskade sammanlagt med . Användningen av el sjönk jämfört med . Bostadssektorn stod för i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 stort sett hela minskningen. nettoexporterades , till skillnad då det i stället förekom en nettoimport på . Tabell 2.5 elbalans (TWh) -1,8 -7,2 Bostäder, service m.m. Siffrorna är preliminära och hämtade från Kortsiktsprognos . Grunden för en god försörjningstrygghet är väl fungerande energimarknader som bidrar till ett effektivt utnyttjande av tillgängliga resurser. oljekriser har den tidigare stora svenska importen av olja kunnat halveras. Behovet av olja och kol för kraftvärme är fortsatt lågt till följd av införandet av elcertifikatsystemet 2003, utsläppshandelssystemet samt förändringar i energibeskattningen. Dessa styrmedel har i stället bidragit till att kraftigt öka kraftvärmeverkens användning av förnybara bränslen. Väl fungerande internationellt samarbete genom både EU och organ () är grundläggande för försörjningstrygghet, i synnerhet vad gäller leveransen av olja. beslutade regeringen propositionen En ny lag om beredskapslagring av olja (prop. 2011/12:162). Den nya lagen kommer att bygga på rådets direktiv /119/EG av . Direktivet ska vara genomfört i svensk lag före . Med den nya lagen kommer samordningen mellan IEA:s och EU:s mekanismer att stärkas vid både beredskap och krishantering. trädde och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av rådets direktiv /67/EG (gasförsörjningsförordningen) i kraft. Förordningen innebär att EU står väsentligt bättre rustat för störningar i gastillförsel. För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 krävs god tillgång till energi till internationellt konkurrenskraftiga priser, vilket förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar både inom den energiintensiva industrin och hos kraftproducenterna.