prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — På nedåt sidan finns det en risk att den pågående inbromsningen i svensk ekonomi får större permanenta effekter på arbetsmarknaden. Det skulle i så fall ske genom att grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden inte kommer in på arbetsmarknaden och att fler personer därför lämnar arbetskraften permanent. Det finns även indikationer på att matchningen på arbets- marknaden har försämrats . Om det beror på strukturella faktorer kan det resultera i att jämviktsarbetslösheten är högre än vad som antas i huvudscenariot. är det möjligt att regeringens politik får större positiva effekter på arbetsmarknaden än vad som förutses i prognosen. Syssel- sättningsgraden har ökat i de flesta åldersgrupper och arbetskraften har vuxit starkare än den demografiska utvecklingen, trots det svaga konjunkturläget. Detta indikerar att regeringens reformer har förbättrat arbetsmarknadens funk- tionssätt. I prognosen antas att regeringens politik i stort sett redan har haft fullt genomslag på arbetskraftsdeltagandet. Om deltagandet i arbetskraften fortsätter 89 Se vidare fördjupningsrutan EU:s åtgärder och inriktning i hanteringen av den statsfinansiella krisen. att öka till följd av regeringens reformer kommer det resultera i att sysselsättningen och BNP ökar ännu mer än vad som antas i prognosen, utan att det uppstår överhettningstendenser i ekonomin. En annan inhemsk risk gäller osäkerheten kring de svenska hushållens sparkvot. Spar- kvoten har varit hög sedan finanskrisen (se diagram 6.13 i avsnitt 6.2). Sjunkande tillgångs- priser, och ökat försiktighetssparande till följd av oron på de finansiella marknaderna samt rädsla för arbetslöshet tillhör de faktorer som tenderar att leda till en hög sparkvot. I prognosen antas sparkvoten sjunka tillbaka successivt i takt med att konjunkturen förbättras, tillgångspriserna stabiliseras och försiktighetssparandet minskar. Det är dock möjligt att hushållen vill minska sina skulder mer än vad som antas i prognosen. Om den höga sparkvoten kan härledas till ett strukturellt skifte i ekonomin, exempelvis genom att hushållen vill amortera i större utsträckning än vad som skett , skulle det innebära att sparkvoten inte faller tillbaka i samma utsträckning som antas i huvudscenariot. En sådan utveckling skulle innebära en svagare konsumtionstillväxt, lägre BNP-tillväxt och högre arbetslöshet 20132016. En ytterligare osäkerhetsfaktor är utveckl- ingen av produktiviteten. Den genomsnittliga produktivitetstillväxten har varit låg sedan finanskrisen, och det finns en risk att produktiviteten fortsätter att utvecklas svagare än bedömningen i prognosen. Detta skulle exempelvis kunna ske genom en struktur- omvandling, där sammansättningen av branscher i näringslivet ändras mot mindre produktiva sektorer i större utsträckning än vad som förutses i huvudscenariot. Det är även möjligt att den starka ökningen av sysselsättningen bidrar till att produktiviteten dämpas mer än vad som antas i huvudscenariot. finns faktorer som talar för att produktiviteten kan öka mer än vad som antas i prognosen. Exempelvis är investeringsnivån ännu inte tillbaka nivå. Om svenska företag visar sig ha ett uppdämt behov av att investera skulle det resultera i att de börjar investera tidigare och i större omfattning än vad som antas i prognosen, med högre produktivitet och BNP-tillväxt som följd . I alternativscenario 2 redovisas en mer detaljerad analys av hur en högre produktivitet skulle påverka den svenska ekonomins utveckling. Alternativscenario 1: Svagare utveckling av den internationella ekonomin I detta alternativscenario analyseras hur svensk ekonomi skulle påverkas av en svagare utveckling av exportmarknad 2013 2014 än vad som antas i huvudscenariot.90 Tabell 6.11 Alternativscenario 1: Svagare internationell efterfrågan Prognos enligt huvudscenariot inom parentes, procentuell förändring om annat ej anges (0,4) (3,3) (3,7) (3,6) (3,2) (1,5) (3,6) (3,7) (3,4) (3,2) (0,3) (6,3) (7,2) (6,9) (6,3) -0,2 (-0,1) (0,3) (1,4) (1,7) (0,8) (7,8) (7,7) (6,9) (5,7) (5,2) -2,7 -3,2 -2,8 -1,6 -0,9 (-2,7) (-2,1) (-0,9) (-0,4) (-0,0) (1,00) (1,50) (2,50) (3,50) (3,50) (3,3) (3,1) (3,3) (3,7) (3,7) (1,0) (1,3) (1,4) (1,7) (1,9) -0,3 (-0,3) (1,6) (3,0) (3,7) 2Procent av arbetskraften. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Timlön enligt nationalräkenskaperna. 7Den offentliga sektorns sparande i procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Alternativscenariot bygger på tre antaganden. För det första antas världsmarknadsefterfrågan öka långsammare 2013 och 2014 än i huvudscenariot. För det andra antas en stark svensk ekonomi jämfört med omvärlden resultera i att kronan apprecierar mer 2013 och 2014. För det tredje möter 90 De redovisade effekterna i alternativscenarierna är framtagna med hjälp av makromodellen KIMOD. Se Working paper No 2009:111 från . svenska banker, till följd av en utdragen lågkonjunktur och fortsatt finansiell oro i omvärlden, högre finansieringskostnader, vilket antas ge högre bolånespreadar. I detta alternativscenario bidrar både en lägre världsmarknadsefterfrågan och en växelkurs- appreciering till en svagare exportutveckling och 2014 (se tabell 6.11). Exporttillväxten blir svagare än bedömningarna i huvudscenariot . I samband med att växelkursen deprecierar och världsmarknadstillväxten ökar, växer exporten snabbare 2015 och 2016. Exportnivån blir dock lägre i detta alternativscenario än i prognosen. Den svagare exportutvecklingen medför att resursutnyttjandet i ekonomin som helhet minskar. BNP-gapet faller till -3,2013 jämfört med en minskning i BNP-gapet till -2,i huvudscenariot. Till följd av det låga resursutnyttjandet är inflationen låg under hela prognosperioden. Penningpolitiken blir således mer expansiv och sänker reporäntan till 2013. Reporäntan höjs inte då BNP-tillväxten utvecklas starkare än trend och BNP-gapet minskar. Den låga räntan bidrar positivt till fasta bruttoinvesteringar. Den svagare produktionen medför dock att investeringarna sammantaget utvecklas svagare 2014 och 2015. Eftersom bolåne-spreadarna är högre än i huvudscenariot får den låga reporäntan ingen stor positiv effekt på hushållens konsumtion. Vidare dämpas hus- hållens konsumtion av den svagare arbets- marknadsutvecklingen. bidrar en lägre inflation i konsumentpriserna till att hushållens reala disponibla inkomster och därmed även konsumtionen endast utvecklas marginellt svagare än i huvudscenariot 20132016. Den svagare efterfrågan leder till att både arbetade timmar och produktiviteten blir lägre 2013. Fallet i arbetade timmar beror både på en lägre sysselsättning och på en lägre medel- arbetstid 2013. Utvecklingen i sysselsättningen blir fortsatt svag 20142016, vilket innebär att arbetslösheten blir högre för hela prognos- perioden. Arbetslösheten blir som högst 2014, men sjunker sedan till 2016. Källor: och egna beräkningar. Färre arbetade timmar leder till en lägre löne- summeutveckling, vilket i sin tur ger lägre inkomstskatter och arbetsgivaravgifter. Även mervärdesskatteintäkterna blir lägre till följd av lägre konsumtion i löpande priser. Sammantaget blir den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP i genomsnitt lägre 20132016 jämfört med huvudscenariot. Källor: och egna beräkningar. En svagare världsekonomi skulle innebära en mer utdragen lågkonjunktur i (se diagram 6.36 och 6.37). BNP- tillväxten blir 2013 och 2014, framför allt till följd av den svaga exportutvecklingen. I takt med att omvärldsefterfrågan tar fart ökar BNP snabbt 2015 och 2016. BNP-gapet förblir dock negativt . Alternativscenario 2: Högre potentiell produktivitetstillväxt i näringslivet Produktivitetsutvecklingen i näringslivet har varierat mycket historiskt sett och är således svår att prognostisera. I genomsnitt ökade produktiviteten i näringslivet med 19812011. Utvecklingen var dock betydligt starkare 19932006 då den i genomsnitt ökade . I huvudscenariot bedöms potentiell produktivitet växa svagare med ett genomsnitt på 20122016. Tabell 6.12 Alternativscenario 2: Högre potentiell produktivitet Prognos enligt huvudscenariot inom parentes, procentuell förändring om annat ej anges (0,4) (3,3) (3,7) (3,6) (3,2) (1,5) (3,6) (3,7) (3,4) (3,2) (1,4) (5,3) (8,1) (7,9) (6,6) (0,3) (6,3) (7,2) (6,9) (6,3) -0,1 (-0,1) (0,3) (1,4) (1,7) (0,8) (7,8) (7,7) (6,9) (5,7) (5,2) -3,0 -2,2 -0,7 (-2,7) (-2,1) (-0,9) (-0,4) (-0,0) (1,00) (1,50) (2,50) (3,50) (3,50) (3,3) (3,1) (3,3) (3,7) (3,7) (1,0) (1,3) (1,4) (1,7) (1,9) -0,3 (-0,3) (0,3) (1,6) (3,0) (3,7) 2Procent av arbetskraften. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Timlön enligt nationalräkenskaperna. 7Den offentliga sektorns sparande i procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. I detta alternativscenario analyseras effekterna på ekonomi av en genomsnittlig potentiell produktivitetsutveckling i näringslivet på 20122016.91 Den högre produktiviteten kan bero på ett strukturellt skifte mot mer produktiva marknader och/eller innovationer inom givna marknader. Det kan även bero på att produktiviteten hos nya deltagare på arbetsmarknaden är högre än vad som antas i huvudscenariot. Vidare antas att den ökade potentiella produktiviteten bidrar till större konkurrenskraft på exportmarknaden, vilket resulterar i att inte tappar exportmarknadsandelar. Den högre potentiella produktiviteten i näringslivet innebär att en högre nivå på kapitalstocken kan öka företagens vinster. Detta höjer investeringsnivån 20122016 vilket leder till att investeringarna växer med i genomsnitt 20122016, jämfört i huvudscenariot. Vidare blir exporttillväxten starkare till följd av att exportföretagen inte tappar marknadsandelar och har en högre produktionskapacitet jämfört med prognosen. Den högre produktiviteten leder till att reallönen ökar snabbare, vilket i sin tur bidrar till att konsumtionen växer starkt 20132016 jämfört i huvudscenariot. Den starkare efterfrågan leder till en bättre arbetsmarknads- utveckling under slutet av prognosperioden. Arbetslösheten sjunker under sin jämviktsnivå på till 2016. KPIF- inflationen är i stort sett oförändrad jämfört med huvudscenariot då marginellt högre enhets- arbetskostnader till stor del motverkas av en starkare växelkurs. Penningpolitiken blir dock något stramare och reporäntan höjs till 2015. En högre privat konsumtion leder till högre mervärdesskatteintäkter, och en starkare löne- summetillväxt ger högre intäkter från skatt på arbete. Vidare blir bolagsskatteintäkterna högre än i huvudscenariot. Den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP blir därför i genomsnitt högre 20132016. Sammantaget växer BNP med i genomsnitt 20132016 jämfört i genomsnitt i prognosen. Eftersom även potentiell BNP är högre i alternativscenariot kan faktisk BNP växa mer än i huvudscenariot utan att det leder ett ansträngt resursutnyttjande och överhettning i svensk ekonomi. Resursutnyttjandet i ekonomin som helhet, mätt med BNP-gapet, är därför i detta alternativscenario endast marginellt positivt 2016. 6.8Jämförelse med prognosen i budgetpropositionen BNP-tillväxten för blev marginellt svagare än prognosen i budgetpropositionen (se tabell 6.13) som beslutades . Inbromsningen i svensk ekonomi blev kraftigare än vad som förutsågs då exporten föll mer än väntat. Även investeringarna ökade långsammare än väntat som hushållens konsumtion och offentlig konsumtion ökade något snabbare. Sammantaget var dock den säsongsrensade nivån på BNP i fasta priser marginellt högre 2011 än i prognosen för budgetpropositionen eftersom har reviderat upp BNP . Antalet arbetade timmar ökade väsentligt snabbare 2011 än prognosen i budget- propositionen . Detta förklaras till stor del av revideringar av timutvecklingen och 2011 (se fördjup- ningsrutan Nulägesbedömning av resursut- nyttjandet). Däremot var prognoserna för sysselsättningstillväxten och arbetslöshetsnivån i linje med utfallet. Den starkare utvecklingen av antalet arbetade timmar innebär att de lediga resurserna bedöms ha varit lägre 2011 än bedömningen i budgetpropositionen , både på arbetsmarknaden och i ekonomin som helhet. BNP-gapet bedöms ha varit -1,2011 jämfört med -2,i prognosen i budget-propositionen . 91 De redovisade effekterna i alternativscenariot är framtagna med hjälp av makromodellen KIMOD. Tabell 6.13 Regeringens prognoser ekonomiska vårproposition och i budgetpropositionen Prognos enligt budgetpropositionen inom parentes (4,1) (1,3) (3,5) (3,9) (3,7) -0,3 (1,5) (0,2) (0,9) (2,0) (1,9) -0,1 (2,2) (0,0) (0,4) (1,6) (1,8) (7,5) (7,8) (7,7) (6,6) (5,5) -1,0 -2,7 -2,1 -0,9 -0,4 (-2,2) (-3,6) (-2,9) (-1,6) (-0,9) (2,0) (1,5) (2,0) (3,0) (3,5) (2,7) (2,9) (3,1) (3,3) (3,3) (3,0) (1,2) (1,8) (2,6) (2,5) (1,4) (0,9) (1,4) (1,7) (1,8) 2Procent av arbetskraften. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: och egna beräkningar. Inflationen 2011, mätt både som KPI och KPIF, var helt enligt prognosen i budget-propositionen . Däremot ökade lönerna enligt konjunkturlönestatistiken något mindre än väntat 2011. BNP-tillväxten 2012 väntas bli jämfört i budgetpropositionen . Exporten väntas växa betydligt långsammare, bl.a. till följd av att tillväxtut- sikterna för euroområdet har reviderats ned. Även investeringarna väntas öka betydligt mindre 2012. År 20132015 bedöms BNP- tillväxten bli i stort sett densamma som i prognosen i budgetpropositionen . I syfte att möta den svagare efterfrågan 2012 väntas företagen dra ner på antalet arbetade timmar bland de anställda. Det leder till att antalet arbetade timmar faller . Eftersom resursutnyttjandet på arbetsmarknaden är högre i utgångsläget, ökar antalet arbetade timmar långsammare 20132015. Sysselsättningen och arbetslösheten utvecklas 20122015 däremot i linje med prognosen i budgetpropositionen . Reporäntan sänks något mer och snabbare än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Den lägre styrräntan i kombination med ett lågt underliggande inflationstryck, bl.a. i form av låga enhetsarbetskostnader, innebär att inflationen mätt som KPI bedöms öka långsammare 2013 och 2014. Lönerna förväntas däremot öka något snabbare 2012 jämfört med budgetpropositionen till följd av att industriavtalet blev högre än väntat. Den förändrade bilden av resursutnyttjandet innebär att resursutnyttjandet blir högre även 20122015. BNP-gapet är dock fortsatt negativt . Europeiska kommissionen publicerade en första rapport om potentiella makroekonomiska obalanser i medlems- länderna.92 Rapporten innehåller 10 huvudsakliga och 18 komplementära indikatorer. Avsikten med att beräkna dessa indikatorer är att få tidig information om händelseutvecklingen. Indikatorerna ska varken betraktas som politiska mål eller styrmedel; deras indikation ska kompletteras med en djupgående ekonomisk bedömning av det enskilda landets där övrig relevant information beaktas. Först i detta skede är det möjligt att avgöra om någon obalans föreligger. Med anledning av att tröskelvärden passerats för fyra av de huvudsakliga indikatorerna har blivit föremål för en djupgranskning. Detta gäller snittvärden med slutår med avseende på högt bytesbalansöverskott, sjunkande exportmarknadsandelar i världen, stigande bostadspriser, samt hög privat skuldsättning. har ett stort överskott i bytesbalansen. Underskott är betydligt mer problematiska än överskott (jfr prop. 2010/11:100). Med en i grunden sund ekonomi med stabila och hållbara offentliga finanser är inte ett överskott i bytesbalansen ett problem. Bostadspriserna i har stigit snabbt . En studie som publicerade 2011 indikerade exempelvis att stigande huspriser i stor mån kan förklaras av högre disponibla inkomster, större förmögen- heter och lägre räntor.93 Bostadsprisernas utveckling är en central komponent i hushållens skuldsättning. Svenska hushåll har ökat sin belåning och nivån på skuldsättningen är hög. Det bör dock noteras att skulden som andel av hushållens disponibla inkomst i princip slutade växa , och att räntornas andel av den disponibla inkomsten ligger nära det historiska genom- snittet. har gjort en studie som indikerar att svenska hushåll står väl rustade att hantera sina lån även om bostads- priserna stiger ytterligare eller räntekostnaderna ökar. är utvecklingen av hushållens skuldsättning något som regeringen följer noga. Åtgärder som dämpar hushållens skuldsättning har redan införts, bl.a. ett bolånetak. Dessutom införs högre kapitaltäckningsregler för banker som minskar risken i deras kreditgivning. exportmarknadsandelar i världen har sjunkit. Detta sammanfaller med hög BNP- tillväxt i utvecklingsländer och en snabbt ökande världshandel. Även om exportmarknads- andelarna har sjunkit har tillväxttakten i svensk export varit hög och bytesbalansen har visat överskott . har dessutom stora framgångsrika företag som även har verksamheter utanför , vilket inte det av kommissionen använda måttet fångar upp. Även EU som helhet har minskat sina export- andelar under finanskrisen. 92Alert Mechanism Report. 93Riksbankens utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden, Riksbank, . Det dämpade konjunkturläget medför att skatteintäkterna ökar svagt 2012. Framför allt är det intäkterna från skatt på kapital och skatt på konsumtion som bedöms öka måttligt. År 20132016 väntas skatteintäkterna öka snabbare igen, i takt med att konsumtion, bidrar till att skatteintäkterna ökar allt starkare. 7.1Den offentliga sektorns skatteintäkter Svensk ekonomi bromsade in kraftigt . Tillväxten förväntas bli låg 2012, med stigande arbetslöshet som följd. Sysselsätt- ningen och antalet arbetade timmar väntas ut- veckla svagt både 2012 och 2013. Även privat konsumtion, liksom investeringarna, bedöms öka långsamt , till följd av det däm- pade konjunkturläget (se vidare avsnitt 6). De totala skatteintäkterna bedöms ha ökat relativt måttligt 2011, trots att konjunkturav- mattningen påverkade arbetsmarknaden först . Det beror i huvudsak på att intäkterna från skatt på konsumtion ökade lång- samt, till följd av den återhållna privata kon- sumtionen, samt även att intäkterna från skatt på kapital krympte till följd av den finansiella oron . framöver innebär att skatteintäkterna ökar lång- samt även 2012 (se diagram 7.1). Även detta år är det framför allt intäkterna från skatt på kapital och skatt på konsumtion som bedöms öka svagt. I takt med att konjunkturen successivt förstärks, ökar skatteintäkterna snabbare , då ökningstakten dämpas något. Samt- liga skattebaser; arbete, kapital och konsumtion, bidrar till att skatteintäkterna ökar allt snabbare 20132016. Diagram 7.1 Totala skatteintäkter Årlig förändring i procent Årlig förändring, i procent Källor: och egna beräkningar. De totala skatteintäkterna har reviderats upp 20102013 med jämfört med prognosen i budgetpropositionen (se tabell 7.1). Det är intäkterna från skatt på ar- bete som har reviderats upp, huvudsakligen till följd av att de utbetalda lönerna 2011 blev vä- sentligt högre än förväntat. Högre inkomst- och avtalspensioner bidrar också till de högre intäk- terna. har de totala intäkterna reviderats ned med . De högre intäkterna från skatt på arbete motverkas dessa år av att intäkterna från mervärdesskatten har reviderats ned. Revideringen beror till stor del på lägre investeringar och en ändrad sammansättning av privat konsumtion. Tabell 7.1 Totala skatteintäkter jämfört med prognosen i budgetpropositionen Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. I tabell 7.2 finns en sammanställning av de be- räknade effekterna av regeländringarna på skat- teområdet . I tabellen visas den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Tabell 7.2 Bruttoeffekter av ändrade skatte- och avgiftsregler Miljarder kronor i förhållande till föregående år Anm.: Beloppen är periodiserade bruttoeffekter, dvs. de anger storleken på den initiala skatteändringen. Beloppen är avrundade och summerar därför . Källa: Egna beräkningar. Ändrade skatteregler beräknas sänka skattein- täkterna med ca 2012. Intäk- terna från skatt på konsumtion bedöms bli lägre till följd av den sänkta mervärdesskatten på restaurang- och catering- tjänster. Intäkterna från skatt på kapital beräknas bli högre 2012 till följd av den införda schablon- beskattningen av andelsägare i fonder och infö- randet av investeringssparkonton. De ändrade reglerna för beskattning av investeringsfonder medför att skatteintäkterna från skatt på kapital beräknas bli lägre 2013. I tabell 7.10 finns en mer detaljerad uppställ- ning av bruttoeffekterna av regeländringarna på skatteområdet 20072016. Arbetsmarknaden är viktigast för hur skatteintäkterna utvecklas Skatteintäkterna från företags- och kapitalvinster är de intäkter som uppvisar störst variation mel- lan åren. Det är också för dessa skatter som pro- gnososäkerheten normalt är störst på kort sikt. är det emellertid utvecklingen på arbetsmarknaden som är viktigast för hur skatteintäkterna utvecklas, eftersom av intäkterna utgörs av skatt på ar- betsinkomster. För att illustrera känsligheten hos beräkning- arna av skatteintäkterna kan nämnas att en ök- ning av antal arbetade timmar ökar skatteintäkterna från skatt på arbete med ca . En ökning av hushållens konsumtion (och med bibehållen sammansättning) ökar mervärdesskatteintäk- terna med . Skatt på arbete kan delas in i direkta och indi- rekta skatter. De direkta skatterna består av och statlig inkomstskatt, allmän pensionsavgift, skattereduktioner samt artist- skatt. De indirekta skatterna på arbete består av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till 59 pro- cent av de totala skatteintäkterna 2012. Intäkterna från skatt på arbete väntas öka (se tabell 7.3). Tabell 7.3 Skatt på arbete Miljarder kronor om inte annat anges Utveckling (%) Källor: och egna beräkningar. Tillväxten i lönesumman bromsar in Utbetalda löner, dvs. lönesumman, utgör av underlaget för skatt på arbete. Det innebär att förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen är av störst betydelse för utvecklingen av skatteintäkterna. av skatteunderlaget består av skattepliktiga transfereringar till hushållen. växte lönesumman (se diagram 7.2), men till följd av den tillfälliga konjunkturavmattningen väntas lönesummans tillväxt växla ned till 2012. Återsto- den av prognosperioden (20132016) växer lö- nesumman med i genomsnitt . Skillnaden i ökningen av lönesumman mellan de olika åren beror främst på skillnaden i utvecklingen av antalet ar- betade timmar (se diagram 7.2). Antalet arbetade timmar beräknas minska 2012. År 20132016 ökar antalet arbetade timmar med i genomsnitt . År 20122016 beräknas timlönen öka med i genomsnitt (se vidare avsnitt 6). Diagram 7.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt nationalräkenskapernas principer. Källor: och egna beräkningar. Transfereringarna till hushållen ökar igen 2012 Prognosen för transfereringarna till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pension- ärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen, eftersom de flesta ersätt- ningarna är kopplade till inkomst- och prisbas- belopp. Transfereringarna till hushållen väntas öka nå- got som andel av skatteunderlaget 2012 (se dia- gram 7.3). Den ökade andelen förklaras dels av de försämrade arbetsmarknadsutsikterna, vilket ökar de arbetsmarknadsrelaterade ersättningarna, dels av att pensionerna ökar starkt i förhållande till lönesumman 2012. väntas transfere- ringarnas andel vara oförändrad. År 20142016 minskar andelen något, framför allt till följd av att läget på arbetsmarknaden åter förbättras och att pensionerna väntas växa något långsammare än lönesumman 2014 och 2015 (se vidare avsnitt 8). Diagram 7.3 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från inkomstskatt väntas öka (se tabell 7.5). beräknas det kommunala skatteunderlaget öka (se tabell 7.4).