prop · H0031d30 · 2012-09-20 00:00:00 — De regionala analyserna bör utvecklas samt kriterierna bör integreras i projektverksamheten i ett tidigt skede. En särskild utvärderingsinsats har gjorts av området tillgänglighet, dvs. effektiv samverkan mellan transportslag, hållbar regionförstoring och it-tillgänglighet. Projekten handlar både om investeringar i infrastruktur och om förstudier samt planerings- och utredningsprojekt. Slutsatserna från utvärderingen är att projekten i stort ligger i linje med intentionerna i programmen men att insatserna inom transportområdet ofta i högre grad skulle kunna koordineras bättre med den ordinarie infrastrukturplaneringen. Utvärderarna ser strukturfondernas mervärde främst i finansieringen av förstudie- och planeringsprojekt som fokuserar på regionala behovslösningar men även hur befintlig infrastruktur bättre kan utnyttjas. Inom it-området ses största mervärdet att investera i insatser för att stärka affärsutvecklingen i små och medelstora företag genom ökad och effektivare it-användning. Halvtidsutvärdering av de regionala riskkapitalprojekten Följeforskningen av de tolv riskkapitalprojekten visar att projekten planerar att kunna investera samtliga medel avsatta för programperioden. In- vesteringarna har gjorts i små och medelstora företag i tidiga skeden. Flera riskkapitalfonder upplever att intresset från företagens sida är över förväntan. Detta beror bl.a. på marknadsföring via väl etablerade lokala nätverk som har funnits . Från riskkapitalprojekten upplevs också kvalitén i investeringsobjekten vara bra. Branschspridningen utanför storstadsregionerna anses också vara god. Företagen som fått stöd upplever att finansieringen bidragit till snabbare expansion, bättre möjligheter att få ytterligare extern finansiering, mer professionellt styrelsearbete, högre ambitioner samt ökad produktionskapacitet. Många företag tror också att investeringarna på kommer att leda till ökad kompetens och bättre lönsamhet. Den övergripande frågan om kapitalförsörjningssituationen förbättrats till följd av satsningen är svår att få svar på, men det finns vissa indikationer. I utvärderingen anger en femtedel av företagen att det inte fanns någon annan finansieringskälla och en fjärdedel anser att andra källor inte uppfyller likvärdiga behov. En majoritet av de privata medinvesterarna anger att de utan riskkapitalfonden inte skulle kunna genomföra investeringen åtminstone inte i samma omfattning. Utvärdering av de gränsöverskridande programmen perioden 20072013 har de första resultaten från utvärderingar av de gränsregionala programmen för Nord, BotniaAtlantica, SverigeNorge och presenterats. Då endast en liten del av projekten är avslutade är resultaten ännu osäkra. Flera olika typer av resultat har enligt utvärderarna skapats i de gränsöverskridande programmen. Dessa kan grupperas i tre kategorier: 1) Utökade kontakter och stärkta nätverk, 2) Ökad kunskap och kompetens i verksamheter och organisationer samt 3) Utveckling av ny kunskap, nya metoder eller nya tjänster. Generellt är den utökade kontakter och stärkta nätverk den vanligast förekommande typen av resultat. I ett par av utvärderingarna har näringslivsprojekt studerats närmare. Utvärderarna menar att programmen förefaller ha lyckats väl med att främja affärsskapande och kontakter mellan företag över gränsen. Genomförda projekt har bidragit till att öka kontakterna mellan svenska företag och företag i de nordiska grannländerna och även mellan branschorganisationer i deltagande länder. Företagen har genom dessa kontakter hittat fram till nya leverantörer eller kunder och nya affärer för företagen har härigenom skapats. Det finns i flera fall anledning att tro att dessa affärer inte skulle ha kommit till stånd utan programmens insatser. I programmen för Nord och KattegattSkagerrak (ÖKS) har innovationsprojekten studerats närmare. I Nordprogram- met deltar företagen aktivt i tre av fyra projekt inom prioriteringen Forskning, utveckling och utbildning. Utvärderarna konstaterar att programmen bidrar till teknologispridning och kunskapsutveckling främst genom: Komplementaritet: Genom att samarbeta gränsöverskridande kan aktörer med olika spetskompetenser föras samman. Kritisk massa: Teknologispridning och kunskapsutveckling som inte hade kunnat ske i ett nationellt projekt på grund av att den nationella marknaden saknar kritisk massa. Nya infallsvinklar: När projekt hanteras av människor med olika nationalitet och utbildningsbakgrund skapas nya infallsvinklar och lösningar på etablerade problem. God praxis: Det gränsöverskridande samarbetet gör att aktörer från olika länder får insikt i hur andra länder arbetar inom områden som teknologispridning, vilket i sin tur ger upphov till att man kan lära av varandra och utveckla de nationella inno- Förutom ovan nämnda utvärderingar så har en uppföljning av det svenska deltagandet i de gränsregionala programmen Öresund-Kattegatt- , Central Baltic och South Baltic genomförts. De tre programmen bedöms ha etablerats och genomförts på ett bra sätt och har kunnat erbjuda de regionala aktörerna en möjlighet till både stöd och finansiering av gränsöverskridande projekt. Programmeringsarbetet som gjordes på regional nivå inför programstarten bedöms ha 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 varit lyckosam då omdömet generellt är att programmen ligger väl i linje med regionala prioriteringar. Programmen upplevs även som relevanta av projektägare och har fungerat väl som underlag för beslut om stöd till projekt. Det finns ett relativt stort engagemang från kommunerna i de tre programmen som tyder på att programmen är förankrade och att gränsöverskridande projekt har haft möjlighet att få del av medfinansiering har regeringen och fattat beslut om medel om totalt ca till central projektverksamhet från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Därtill har fördelat verksamhetsbidrag till resurscentra för kvinnor med . presenterade regeringen insatser för att underlätta omställning i och i till följd av nedläggningen av . Insatserna som presenterades innebär att ytterligare tillförs regionen . Av dessa ska gå till näringslivsutveckling för att underlätta omställningen av näringslivet samt öka entreprenörskapet och innovationsförmågan i regionen. Med anledning av detta har i vårändringsbudgeten tillfört anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder (prop 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12: 282). Regeringen beslutade att uppdra åt Länsstyrelserna i och samt att erbjuda samverkansorganen i de båda länen att genomföra insatser för industriell utveckling och stärkt besöksnäring i Glasriket. Uppdraget tar sin utgångspunkt i befintliga resurser på nationell, regional och lokal nivå och ska ske i samverkan med berörda aktörer. En första redovisning av uppdraget ska ske till () och slutredovisas . Den största delen av centrala projektverksamhet har beslutats inom ramen för programmet Produktutveckling i små företag av varor och tjänster. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regionalt klusterprogram och Lokalt och regionalt tillväxtarbete har avslutats . Programmet Produktutveckling i små företag genomförs med hjälp av regionala partnerskap över hela landet. beviljade bidrag från produktutvecklingsprogrammet till 332 små företag om totalt . Av de företag som beviljades bidrag 2011 var ungefär lika många tillverkande företag som tjänsteföretag. som leds av kvinnor har varit relativt och var det av företagen som leddes av kvinnor. mål är att av deltagande företag ska ledas av en kvinna. som utvecklar produkter som främjar miljön var 2011. mål är att av företagen ska utveckla produkter som främjar miljön. Utvärdering av programmet Produktutveckling i små företag har låtit göra en extern utvärdering av programmet (Utvärdering av program Produktutveckling i små företag av varor och tjänster, ). Enligt utvärderingen har programmet kapacitet att skapa kännbara effekter i målgruppsföretagen och den stora majoriteten av företagen har kunnat öka sin kunskap även för framtida produktutvecklingsinsatser. Av de tillfrågade företagen bedömer att programmet har ökat företagets konkurrenskraft, uppger att de har lyckats marknadsintroducera sin produkt och av företagen anser att det finns goda förutsättningar att marknadsintroducera produkten . Utvärderingen visar att den s.k. partnerskapsmodellen ökar effektiviteten i det regionala innovationsstödjande systemet. Ett möjligt problem med partnerskapsmodellen som lyfts fram är svårigheterna med att få in företag som drivs av kvinnor. Vidare anges i utvärderingen att regelverket missgynnar tjänsteföretag och därmed företag som drivs av kvinnor. Slutligen visar utvärderingen att programmet ofta är bristfälligt sammanvävt med andra regionala strategier och insatser. fattade regeringen beslut om ett treårigt verksamhetsbidrag till resurscentra för kvinnor på sammanlagt Målet är att resurscentra för kvinnor ska bidra till jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet genom att synliggöra kvinnors villkor och öka kvinnors inflytande. Verksamheten ska prioritera insatser inom följande områden: entreprenörskap och innovativa miljöer, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet, strategiskt gränsöverskridande samarbete samt landsbygdsutveckling. fattade beslut om verksamhetsbidrag för ca utav ovan nämna , vilket omfattar 102 resurscentra för kvinnor. Den sammanlagda finansieringen för de verksamheter som och andra finansiärer beviljat uppgår till ca . Den sammanlagda finansieringen för de verksamheter som och andra finansiärer beviljat uppgår till , vilket omfattar 19 av 21 län. De två län som inte omfattas saknar resurscentra för kvinnor. Finansiärer av verksamheten är förutom även bl.a. EU:s strukturfondsprogram, Arbetsförmedlingen, universitet, länsstyrelser, landsting, samverkansorgan och kommuner. Med regionala företagsstöd avses bidrag i form av de s.k. selektiva regionala företagsstöden, regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. Dessutom avses det generella regionala företagsstödet transportbidrag. Investeringar som erhåller regionala företagsstöd finansieras till största delen av företagen själva eller via den reguljära kapitalmarknaden. får ha nationella stödområden som omfattar av befolkningen. Indelningen framgår av förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd. Resultatindikatorerna för de selektiva regionala företagsstöden, förutom såddfinansiering, är förväntat antal nya arbetstillfällen uppdelat på kvinnor och män och totalbeloppet för de investeringar som beräknas delfinansieras av stöden. För samtliga regionala företagsstöd finns också indikatorer över antalet anställda kvinnor 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 och män samt könsfördelningen i såväl ledning som styrelse i de stödmottagande företagen. För regionalt investeringsstöd, sysselsättningsbidrag och regionalt bidrag till företagsutveckling finns även resultatindikatorer avseende den ekonomiska tillväxtaspekten såsom förädlingsvärde, omsättning och vinstmarginal hos de företag som erhållit stöd. Statistiken för de selektiva regionala företagsstöden avser beviljade stöd . Statistiken för transportbidrag avser utbetalda medel 2011, eftersom beslut om och utbetalning av transportbidrag fattas vid samma tillfälle.13 I tabell 2.12 redovisas vissa resultatindikatorer och i tabell 2.13 redovisas beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på län. Tabell 2.12 Vissa resultatindikatorer om beviljade selektiva regionala företagsstöd 200820111 Beviljat belopp (mnkr) Beräknat antal nya arbets- Beräknat antal nya arbets- Beräknat antal nya arbets- nas delfinansieras med de selektiva regionala företagsstöden (mnkr) 3 1Regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. såddfinansiering eftersom detta inte beräknas. 13 Uppgifterna som redovisas i detta avsnitt är hämtade från rapporten av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet, (rapport 0140). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.13 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, samverkansorganen i och samt fördelade på län 1 Avser regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. Former för selektiva regionala företagsstöd Totalt beviljades ca i selektiva regionala företagsstöd . Av dessa medel beviljades ca till i nystartade företag. Av beviljat stöd avser av beloppet små och medelstora företag, dvs. företag med 0249 anställda. Investeringar som beräknas delfinansieras av beviljade stöd uppgick till ca . Regionala företagsstöd fördelade på verksamhetsart I tabell 2.14 framgår de selektiva regionala företagsstöden fördelade på verksamhetsart. Den verksamhet som beviljats mest medel är Informations- och kommunikationsverksamhet på . Tabell 2.14 Beviljade selektiva regionala företagsstöd1 fördelade på verksamhetsart 2011 Verksamhet inom juridik, ekonomi, Kultur, nöje och fritid Handel, reparationer av motorfordon 1Avser regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. 2Avser i huvudsak följande verksamhetsarter: Fastighetsverksamhet, Tillverkning av massa och papper och förlag, Järn, stål och metallverk samt tillverkning av transportmedel. Antalet regionala företagsstödsärenden var 1 714 stycken. Sysselsättningen förväntas öka med knappt 3 700 arbetstillfällen, varav drygt 1 500 väntas tillfalla kvinnor. Uppföljning av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljats regionala företagsstöd med två kontrollgrupper. En kontrollgrupp (benämns A nedan) bestod av företag belägna i samma geografiska område, verksamma i samma branscher och i liknande storlek som stödföretagen. En annan kontrollgrupp (benämns B nedan) bestod av övriga företag med minst en anställd. Mätperioden avsåg 20072010. Enligt har de företag som fått regionalt investeringsstöd utvecklats lika i omsättning som kontrollgruppen A, men har bättre vinstutveckling, som dock var negativ. Förädlingsvärdet i stödföretagen har utvecklats bättre än kontrollgruppen A och gruppen företag i B. Företag som fått regionalt bidrag till företagsutveckling har enligt haft en bättre procentuell utveckling sett till medianen än de båda jämförelsegrupperna beträffande samtliga 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 studerade nyckeltal omsättning, vinst och förädling. Företagen som beviljats såddfinansiering har däremot haft sämre utveckling än båda de andra jämförelsegrupperna i samtliga studerade nyckeltal. Tillväxtanalys fick i regleringsbrevet regeringens uppdrag att utvärdera statligt finansierad rådgivning. En del av uppdraget har redovisats som en delstudie, effektutvärdering av konsultcheckar inom ramen för regionalt bidrag till företagsutveckling (Tillväxtanalys, 2012:02). Med konsultcheck avses externa konsulttjänster för att utveckla ett företag, t.ex. avseende produktutveckling, marknadsföring och kompetensutveckling. Studien pekar på att företag som fått konsultcheck i genomsnitt har högre tillväxt i förädlingsvärde än företag som inte fått konsultcheck. Detta beror enligt studien främst på att antalet sysselsatta och användningen av kapital ökar. Resultaten tyder även på att det är processen att söka stöd och formulera en tillväxtstrategi som leder till tillväxten. socialavgifter för vem och till vilket pris granskade effekterna av den regionala nedsättningen av sociala avgifter med fokus på sysselsättningseffekter (Sänkta socialavgifter för vem och till vilket pris? RiR 2008:16). samlade bedömning var att nedsättningen inte gett några sysselsättningseffekter och inte heller lett till någon förändring av servicen. Nedsättningen har enligt inte heller påverkat företagandet i nämnvärd omfattning. tog inte ställning till behovet av stöd till småföretagande och service inom stödområde A men menade att om sådana former av stöd är angelägna bör de få en annan konstruktion än den som tillämpas . rekommenderade därför regeringen att föreslå att den regionala nedsättningen av sociala avgifter avvecklas. Tillväxtanalys fick i regleringsbrevet i uppdrag att utveckla utvärderingen av effekterna av den regionala nedsättningen av 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 sociala avgifter som infördes . Tillväxtanalys har utvärderat effekterna av sänkta sociala avgifter ur ett företagsperspektiv (Rapport 2012:01). Sänkningen av kostnader skapar enligt Tillväxtanalys effekter på resultat- och balansräkningen och effekterna följer en företagslogik. Slutsatsen är att sänkningen kortsiktigt stimulerar företagandet. Det regionala transportbidraget kompenserar företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Följande indikatorer har använts för att följa utvecklingen av transportbidraget: stimulans till ökad vidareförädling, utbetalning per län, fördelning på verksamhetsart och transportmedel samt antal arbetsställen och anställda i stödföretagen. Stimulans till ökad vidareförädling har transportbidraget kompenserat de företag som erhållit bidrag för sina transportkostnader med i genomsnitt . Av enkät framgår att av arbetsställena instämmer helt eller till stor del i att det har bidragit till ökad vidareförädling. har betalats ut i transportbidrag. Som framgår av tabell 2.15 har utbetalningarna ökat något , men ligger i paritet med de tre senaste årens utbetalningar. gäller en ny förordning för transportbidrag som beslutades . En stor del av ärendestock betaldes därför ut . Tabell 2.15 Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 20072011 Fördelning på verksamhetsart och transportmedel Trävarutillverkning är den verksamhetsart som erhåller störst andel transportbidrag. var andelen vilket är en minskning mot föregående år . Därefter kommer övrig tillverkning (), transportmedelstillverkning (), metallvaruindustri (), maskintillverkning () och kemisk industri (). I kategorin övrig tillverkning ingår bl.a. tillverkning av plast och gummi samt tillverkning av elektriska komponenter, kablage och belysning. Som framgår av tabell 2.16 står biltransporterna för majoriteten av de utförda transporterna. uppgick de till . Av biltransporterna är emellertid kombitransporter, dvs. där godset omlastas till tåg under en del av transportsträckan. Tabell 2.16 Transportbidrag fördelat på transportmedel 20072011 Antal arbetsställen och anställda i stödföretagen erhöll 637 arbetsställen regionalt transportbidrag (se tabell 2.17). Av de arbetsställen som fick bidrag hade färre än 10 anställda och färre än 50 anställda. Motsvarande siffror var . Tabell 2.17 Antal arbetsställen och anställda i företag som erhållit regionalt transportbidrag 2011 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Uppföljning av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljats regionala företagsstöd med två kontrollgrupper. En kontrollgrupp (benämns A nedan) bestod av företag belägna i samma geografiska område, verksamma i samma branscher och i liknande storlek som stödföretagen. En annan kontrollgrupp (benämns B nedan) bestod av övriga företag med minst en anställd. Mätperioden avsåg 20072010. Företagen som mottagit transportbidrag har haft sämre utveckling än båda kontrollgrupperna A och B i samtliga nyckeltal. Kontrollgrupp B har haft den bästa utvecklingen beträffande samtliga studerade nyckeltal omsättning, vinst och förädling. Detta kan förklaras av att en av de branscher som drabbats hårdast under lågkonjunkturen var industri för tillverkning av transportmedel med deras underleverantörer, vilka är mottagare av transportbidrag. Översyn av möjligheter till miljöanpassning av transportbidraget har i en rapport (Översyn av transportbidraget Förslag till ett miljöanpassat transportbidrag som bidrar till regional utveckling, rapport 0098) bl.a. utrett möjligheterna till ett ökat hållbarhetsperspektiv för transportbidraget. Slutsatsen är att främjandeinsatser och information behöver riktas till både de stödmottagande företagen och transportörerna för att uppnå en ökad hållbarhet. Könsuppdelade indikatorer för de regionala företagsstöden avseende de företag som beviljades bidrag redovisas i tabell 2.18. I rapporten och verklighet 2011 () framgår det att av företagsledarna i svenska företag är män. Denna undersökning avsåg ett representativt urval av företag med 049 anställda. Tabell 2.18 Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd beviljade 2011 andel kvinnor (%) andel män (%) andel kvinnor (%) män (%) 1 VD eller kontaktperson. Tabell 2.19 Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för regionala företagsstöd åren 20082011 I tabell 2.19 framgår fördelningen av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för de regionala företagsstöden. fick i uppdrag av regeringen att utarbeta förslag på åtgärder som skapar förutsättningar för en mer jämställd resursfördelning vad avser beviljande av företagsstöd som medfinansieras av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, inklusive stöd från program Produktutveckling i små företag av varor och tjänster. I uppdraget ingår bl.a. att analysera och jämföra vilka förutsättningar som råder för kvinnor respektive män vad gäller möjligheter att få information om, 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 söka och beviljas ovan nämnda stöd. Uppdraget ska redovisas till () . Uppdraget är en del av handlingsplanen för en jämställd regional tillväxt. Kommersiell service i gles- och landsbygder Resultatindikatorer för kommersiell service är utvecklingen av tillgången till kommersiell service14, utvecklingen av stödet till kommersiell service, antal kvinnor respektive män som finns anställda på ett arbetsställe som fått stöd enligt förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service samt antal kvinnor och män i styrelsen i organisationen. Regionala serviceprogram ska samordna aktörer och insatser som genomförs i syfte att öka tillgänglighet till service för medborgare och företag. Insatser har genomförts av länsstyrelser och berörda landsting, kommun och samverkansorgan. har fått i uppdrag av regeringen att stödja framtagandet och genomförandet av de regionala serviceprogrammen för hela perioden. har lämnat en delrapport till () om verksamheten som bl.a. visar att många satsningar på samverkanslösningar genomförs, inte minst mellan kommuner, företagare och den ideella sektorn. Nya typer av mötesplatser växer fram och kopplingen mellan service och näringsliv blir alltmer självklar. Servicefrågorna tenderar att sättas in i ett större tillväxtsammanhang. För att möta strukturomvandlingar bedriver länen en verksamhet som dels är stöttande gentemot befintligt serviceutbud, dels är innovativ och proaktiv för att hitta nya servicelösningar. I flera län pågår vidare ett arbete med att utveckla kommunala strategier inom ramen för de regionala serviceprogrammen. Utvärdering av regionala serviceprogram Tillväxtanalys har i regleringsbrevet i uppdrag att utvärdera programmen. heten har lämnat en delrapport till () som visar att arbetet i respektive län genomförs enligt syftet med verksamheten. Programmen visar dock, enligt rapporten, på en stor spännvidd vad avser ambitioner och insatser då förutsättningar och möjligheter varierar mellan länen. Rapporten visar att insatser som genomförts i länen för att stödja de mest strategiska serviceställena, där avstånden till alternativa serviceställen är långa, är viktiga och insatserna ger ofta ett tydligt avtryck i tillgänglighetsmätningar. respektive ska och Tillväxtanalys lämna slutrapporter om verksamheten till (). Stöd till kommersiell service I arbetet med att främja en god tillgång till kommersiell service för kvinnor, män och företag kan stöd beviljas enligt förordningen om stöd till kommersiell service.