prop · H0031d11 · 2012-09-20 00:00:00 — Rätten till sjukvård på lika villkor är ett av två fokusområden för DO rörande romer. presenterades regeringens strategi för romsk inkludering till (skr. 2011/12:56). Den syftar till att säkerställa att romer har lika möjligheter och rättigheter som andra och inte utsätts för diskriminering i sin vardag. Inom ramen för strategin kommer DO att vara en av de myndigheter som ska följa det lokala arbetet. Vid sidan av tillsynen rörande efterlevnaden av diskrimineringslagen (2008:567) är det förebyggande arbetet en viktig komponent för att motverka diskriminering. DO har därför tagit fram basmaterial och fakta om diskrimineringsgrunden etnisk tillhörighet. DO har haft särskilda samråd med de fem nationella minoriteterna där viktiga frågor och utvecklingsområden för respektive minoritet har identifierats. Dessa har vidarebefordrats till en rad nyckelaktörer, såsom (), Skolinspektionen och . Det har bl.a. handlat om rätten till inflytande och delaktighet, rätten till utbildning och språkliga rättigheter liksom romers erfarenheter av diskriminering inom . fick DO i uppdrag att genomföra en förstudie om metoder som skulle kunna användas för att samla in uppgifter, utan att registrera etnicitet, om levnadsförhållanden bland befolkningen bl.a. med avseende på det ungefärlig antal personer som identifierar sig som tillhörande nationella minoriteter. Uppdraget ska redovisas . Under 20082010 genomförde regeringen en särskild satsning för att stärka nationella minoritetskvinnors ställning i samhället (prop. 2007/08:1) finansierad med medel från den särskilda jämställdhetssatsningen (anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet). Utvärderingen av satsningen visar på att den bidragit till en ökad medvetenhet om jämställdhetsfrågor bland grupperna och att ett mer systematiskt jämställdhetsarbete har påbörjats. Vissa minoritetsorganisationer vittnade även om förändrade attityder hos deltagare i de projekt som genomförts. Vidare visar utvärderingen att satsningen bidrog till erfarenhetsutbyte mellan de olika minoritetsgrupperna bl.a. genom att ett nätverk mellan minoritetskvinnor skapades. Arbetet bedöms ha bidragit till att stärka minoriteternas egenmakt och då särskilt för romska kvinnor. Mot bakgrund härav har regeringen ansett att det finns anledning att fortsätta att stödja de nationella minoriteternas organisationer, såväl deras arbete för jämställdhet som mot diskriminering. Ett uppdrag lämnades därför till att besluta och fördela bidrag till dessa organisationer för deras arbete med att öka jämställdheten mellan kvinnor och män och att motverka diskriminering. ska slutredovisa uppdraget. Ökad säkerhet för den judiska minoriteten En av de återkommande synpunkterna från den judiska minoriteten, t.ex. vid de årliga samråden med ansvarigt statsråd, är att de på grund av en upplevd bristande säkerhet, har svårt att kunna åtnjuta de i lag skyddade minoritetsrättigheterna. beslutade därför regeringen att avsätta för den judiska minoritetens interna säkerhetsarbete i syfte att öka säkerheten och minska utsattheten för den judiska minoriteten i samhället. Inom ramen för detta erhöll Judiska centralrådet , som efter bedömning av behov av säkerhetshöjande insatser fördelats till judiska församlingar och till andra föreningar och organisationer som bedriver verksamhet för den judiska minoriteten. Judiska centralrådet ska lämna en slutrapport om 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 bl.a. hur medlen använts och vilka effekter som uppnåtts. Stärkt kunskap om nationella minoriteter För att öka kunskapen om de nationella minoriteterna och minoritetsrättigheterna driver webbsidan . Webbsidan utgör ett viktigt stöd i arbetet med nationella minoritetsfrågor. har myndigheten genomfört ett samråd med företrädare för de nationella minoritetsorganisationerna för att inhämta synpunkter om webbsidan med syfte att utveckla den. Överlag var åsikterna positiva. Vidare har ett särskilt intranät initierats på webbsidan som ska fungera som ett forum för de tjänstemän som arbetar med minoritetsfrågor. Webbsidan har haft närmare 3 000 besök i genomsnitt . Regeringens arbete syftar till att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande i frågor som berör dem inom viktiga samhällsområden och därmed öka dessa gruppers egenmakt. och har samrådsmöten genomförts med ansvarigt statsråd och företrädare för de nationella minoriteterna. genomfördes även ett särskilt samråd med ungdomsföreträdare för de nationella minoriteterna. Syftet med det samrådet var att ungdomarna dels skulle få tillfälle att utbyta erfarenheter med varandra, dels framföra synpunkter kring minoritetspolitik och ges möjlighet att ta upp angelägna frågor för respektive minoritet. Som ett resultat av samrådet har det övriga nationella minoriteters ungdomsförbund sökt och beviljats medel från för att skapa en plattform för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan grupperna. Enligt 5 § lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk ska förvaltningsmyndigheter ge de nationella minoriteterna möjlighet till inflytande i frågor som berör dem och så långt det är möjligt samråda med representanter för nationella minoriteter i sådana 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 i och har fortsatt att förmedla kunskap och erfarenheter när det gäller denna samrådsskyldighet. och framhåller att förekomsten av fungerande samråd med berörda nationella minoriteter är central och det viktigaste instrumentet för att uppnå lagens syften. Formerna för och omfattningen av sådana samråd varierar dock fortfarande mycket. De flesta kommuner och landsting som ingår inom de numera utvidgade förvaltningsområdena har kommit igång med organiserade samråd med nationella minoriteter. I kommuner och landsting som inte ingår i något förvaltningsområde återstår dock arbete för att lagens intentioner vad gäller kommunala samråd ska vara uppfyllda. Statsbidrag till företrädare för de nationella minoriteterna Statsbidrag utbetalas, enligt förordningen (2005:765) om statsbidrag för nationella minoriteter, till organisationer för de nationella minoriteterna efter ansökan. i administrerar bidraget och tog myndigheten fram verkställighetsföreskrifter, vilka trädde i kraft . Elva organisationer ansökte om bidrag 2011. Samtliga organisationer beviljades medel om totalt . Detta kan jämföras med 2010 då fem av elva sökande beviljades bidrag. har fördelat i bidrag till samiska organisationer för verksamhet inom det minoritetspolitiska området. Därutöver har regeringen avsatt till , Sverigefinländarnas delegation respektive i syfte att stärka samers, sverigefinnars och tornedalingars förutsättningar för samråd och dialog med kommunerna inom respektive förvaltningsområde. Språk och kulturell identitet Det allmännas särskilda ansvar att skydda och främja bevarandet av de nationella minoritetsspråken har kommit till uttryck i språklagen (2009:600) och lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. de nationella minoriteterna ska ges möjligheter att tillägna sig, använda och utveckla sitt modersmål samt utveckla en egen kulturell identitet. Bristen på lärare i de nationella minoritetsspråken har tagits upp av i rapporten om lärarförsörjningen för de nationella minoriteterna (Rapport 2011:14R) och i senaste granskning av genomförande av stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (ECRML(2011)4). Regeringens arbete med minoritetsspråk inom utbildningsväsendet redovisas under utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning. Det förstärkta minoritetsskyddet inom de språkliga förvaltningsområdena för finska, meänkieli respektive samiska syftar till att höja minoritetsspråkens status, synliggöra språken och att öka samhällsservicen på minoritetsspråk. har områdena utvidgats med fler kommuner. tillkom fem kommuner och 2012 har ytterligare nio kommuner anslutits till ett förvaltningsområde efter ansökan hos regeringen. Regeringens reform innebär därmed en utvidgning av det förstärkta minoritetsskyddet för minoritetsspråken från sju kommuner och ett landsting 2009 till 56 kommuner och 12 landsting 2012. Den kraftiga utvidgningen av förvaltningsområdena , då lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk trädde i kraft, innebär att behovet av stöd bland berörda kommuner, landsting och statliga myndigheter har ökat. Regeringen har därför avsatt särskilda resurser för samordning, kunskapshöjande insatser samt informations- och utbildningsinsatser. i och har därmed kunnat genomföra en rad insatser, bl.a. har ett stort antal informationsmöten, konferenser och utbildningsseminarier genomförts. presenterade och en handbok till stöd för dem som ska verkställa och genomföra minoritetspolitiken på såväl statlig som lokal och regional nivå. har distribuerats till berörda myndigheter, samtliga kommuner och landsting/regioner samt till minoritetsorganisationer. Därutöver har myndigheten tagit fram informationsmaterial om de nationella minoriteterna och de särskilda minoritetsrättigheterna. lämnade i och den andra rapporten rörande uppföljningen av minoritetsreformen. Resultaten från arbetet inom förvaltningsområdena beträffande språk och kultur visar att det fortfarande kvarstår arbete innan strategin fått genomslag fullt ut, särskilt vad gäller barns rätt till sitt minoritetsspråk och kulturell identitet i enlighet med lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Exempelvis erbjuder endast ett fåtal av kommunerna inom förvaltningsområdena modersmålsundervisning på något annat nationellt minoritetsspråk än det som området är avsett att skydda. Enligt kan detta bero på att skolan är obekant med de särskilda regler som gäller vid modersmålsundervisning för den elev som tillhör en nationell minoritet. lyfter fram bristen på personal som talar samiska. Kommunerna har kommit olika långt i sitt minoritetsarbete medan landstingen ligger efter samtliga kommuner i implementeringsarbetet. I rapporten framhålls framgångsfaktorerna för och regional verksamhet; att verksamheten har tydliga mål och en klar förankring i både den politiska och verksamhetsmässiga ledningen, att det finns en tydlig samordnande funktion för minoritetsverksamheten, samt att ett fungerande samråd med berörd nationell minoritet kommit igång. Rapporten visar att de kommuner som anslutits till något förvaltningsområde efter ansökan varit framgångsrika i sitt arbete. Detta bedöms bero på att den berörda nationella minoriteten varit starkt mobiliserad för att åstadkomma anslutningen och att kommunen genomfört en förankringsprocess inom den kommunala förvaltningen i samband med ansökan om anslutning. Detta har gjort att arbetet med kartläggning och liknande gått smidigare eftersom det redan funnits en större förståelse för och medvetenhet om vad som behöver uppnås. Möjligheten till frivillig anslutning enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk har också inneburit att olika minoritetsorganisationer mobiliserat sig för att driva frågan. Detta har varit särskilt påtagligt avseende den sverigefinska minoriteten som har medverkat till att det finska 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 förvaltningsområdet utvidgades med ytterligare nio kommuner 2012. De kommuner som ingår i ett förvaltningsområde uppbär riktade statsbidrag för de merkostnader som föranleds av det förstärkta skyddet för minoritetsspråken och för andra insatser som syftar till att främja bevarandet av dessa minoritetsspråk. Grundskyddet i lagen om nationella minoriteter Enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk ska ett grundskydd säkerställas för samtliga fem nationella minoriteter i alla landets kommuner och landsting. Det lagstadgade grundskyddet utgör en minimistandard för minoritetsarbetet. Det innebär bl.a. att myndigheter, kommuner och landsting ska genomföra samråd i frågor som berör de nationella minoriteterna och att det allmänna har ett ansvar för att främja bevarandet av de nationella minoritetsspråken. i och konstaterar i rapporten att implementeringen av grundskyddet är bristfällig. i fick därför i uppdrag av regeringen att tillsammans med övriga länsstyrelser öka kunskapen om det lagreglerade grundskyddet. Inom ramen för detta uppdrag har ett antal länsvisa utbildningskonferenser genomförts av respektive länsstyrelse i samarbete med i och . Målgruppen var bl.a. kommunala tjänstemän. Elva statliga myndigheter har i uppdrag att följa upp, analysera och redovisa till i och hur deras arbete bidragit till att uppnå det minoritetspolitiska målet och effekterna av dessa. i och bedömer redan nu att uppdraget har varit värdefullt och bidragit till att de berörda myndigheternas arbete rörande frågor av betydelse för de nationella minoriteterna har lyfts fram på ett bättre sätt. Redovisningen visar att beslut om att prioritera insatser för nationella minoriteter inom en myndighets verksamhetsområde tycks påverkas av om det finns särskilda regeringsuppdrag. Vidare ser behov av fortsatta satsningar på läromedel på nationella minoritetsspråk. Därutöver framhåller flera myndigheter att bestämmelserna i lagen om 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 nationella minoriteter om rätt till viss förskolerespektive äldreomsorg på ett minoritetsspråk är svårtolkade. fördelade och folkminnen för 44 olika projekt i enlighet med förordningen (2010:21) om statsbidrag för insatser till stöd för de nationella minoritetsspråken. Institutet prioriterade projekt som rörde barn och ungdomar. av medlen fördelades för samiska projekt, för finska, för meänkieli, för chib och för jiddisch. Intresset är fortsatt stort och projekten har bidragit till att motverka negativa attityder till minoritetsspråken. etablerades samiska språkcentrum i respektive . har språkcentren fokuserat på metodutveckling för språkrevitaliseringsarbetet. Deras verksamhet har på olika sätt utgått från olika åldersgruppers behov av att återta eller utveckla sitt språk. och folkminnen har bl.a. i uppdrag att genomföra språkvårdande insatser för samtliga nationella minoritetsspråk med undantag för samiskan som hanteras av , som har särskilda språkexperter anställda för detta. har och fornminnen i uppdrag att genomföra särskilda språkvårdande insatser för att stärka arbetet med chib. disponerar medel för att främja de nationella minoriteternas språk och kultur finansierade inom utgiftsområde 17. Medlen fördelas både som verksamhetsbidrag och som projektbidrag. Barn- och ungdomsverksamhet samt projekt som stärker de nationella minoriteternas egna kulturella strukturer är prioriterade. Sammanlagt beviljades stöd motsvarande för verksamheter rörande de nationella minoriteterna 2011, vilket är en ökning då stödet uppgick till totalt . Inom utgiftsområde 17 disponerar även medel för insatser för samisk kultur och samiska organisationer. fördelades i stöd till samisk kultur och samiska organisationer. Därutöver får till den samiska teatern . Regeringen lämnade den tredje periodiska rapporten rörande efterlevnaden av ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter till . genomförde rådgivande kommitté ett granskningsbesök i för att undersöka efterlevnaden av samma konvention. Besöket var en uppföljning av den tredje periodiska rapporten. Kommitténs rekommendationer kommer troligtvis att lämnas . En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering Regeringen har arbetat särskilt för att förbättra romers situation både i och internationellt. beredde de förslag som Delegationen för romska frågor (dir. 2006:101) överlämnade till regeringen i betänkandet Romers rätt en strategi för romer i (SOU 2010:55). skrivelsen En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 20122032 (skr. 2011/12:56). Den tjugoåriga strategin är en del av regeringens minoritetspolitiska strategi (prop. 2008/09:158). Det övergripande målet för strategin är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. De då tjugoåriga romernas rättigheter bör tas tillvara inom ordinarie strukturer och verksamhetsområden i lika hög grad som rättigheterna för tjugoåringarna i den övriga befolkningen. Målgruppen är framför allt de romer som befinner sig i ett socialt och ekonomiskt utanförskap och är utsatta för diskriminering. Kvinnor och barn är särskilt prioriterade. Strategin utgår från de mänskliga rättigheterna med särskild betoning på principen om icke-diskriminering, jämställdhet och barnets rättigheter och innehåller mål och åtgärder inom sex verksamhetsområden: utbildning; arbete; bostad; hälsa, social omsorg och trygghet; kultur och språk och civilsamhällets organisering Regeringen har avsatt under 20122015 för åtgärder för romer. Medlen kommer bl.a. att användas för en pilotverksamhet för romsk inkludering, för allmänna åtgärder för att stärka romsk inkludering och för att bygga upp ett nationellt uppföljningssystem i förhållande till vissa verksamhetsområden. Arbetet med strategin har inletts genom att regeringen lämnat olika uppdrag till bl.a. myndigheter. i har fått i uppdrag att ansvara för samordningen av den nationella uppföljningen av den samordnade och långsiktiga strategin för romsk inkludering. Regeringen har beslutat att , , , kommun respektive kommun ska få ingå i en pilotverksamhet för romsk inkludering 20122015. Kommunerna får bidrag för att bygga upp en struktur eller motsvarande långsiktiga lösning i den kommunala förvaltningen för att förbättra romers inkludering inom framför allt områdena utbildning, arbete, hälsa och social omsorg. Kommunerna har också fått bidrag för utbildning av s.k. brobyggare inom förskola, förskoleklass och grundskola. Brobyggare är en form av stöd med särskild romsk språk- och kulturkompetens. i har också fått i uppdrag att följa och samordna pilotverksamheten. I det ingår att utveckla formerna för samarbetet i pilotverksamheten tillsammans med deltagande kommuner, , Arbetsförmedlingen, DO och kommuner och landsting. i ska till lämna en lägesrapport om pilotverksamheten. Pilotverksamheten ska sedan utvärderas. Särskilda regeringsuppdrag har lämnats till de deltagande myndigheterna. har fått i uppdrag att medverka till att bättre beskriva romska barns och elevers situation i förskola, förskoleklass, grundskola och gymnasieskola i de kommuner som ingår i pilotverksamheten, se till att lämplig utbildning görs tillgänglig för att utbilda s.k. brobyggare inom förskola, förskoleklass och grundskola i de kommuner som ingår i pilotverksamheten. I uppdraget ingår också att främja utveckling och produktion av böcker och andra lärverktyg på samtliga varieteter av chib för barn, unga och vuxna. Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att medverka i pilotverksamheten avseende romers etablering på arbetsmarknaden. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Kommuner och Landsting har fått bidrag för att stödja de kommuner som ingår i pilotverksamheten i arbetet med att utveckla kvalitativa och systematiska samråd med den romska befolkningen. har i fått i uppdrag att fördela medel avseende telefonrådgivning om reproduktiv hälsa för romska flickor och kvinnor och har fått i uppdrag att låta genomföra en fördjupad studie om romska flickors och kvinnors livssituation och hälsa. Därutöver fick i uppdrag att anordna ett möte om romsk kultur och historia med anledning av att det 2012 är romernas ankomst till först noterades. genomfördes en konferens med kulturinstitutioner, romska organisationer och andra intressenter på temat. Kommissionen presenterade ett meddelande om en EU-ram för nationella strategier för integrering av romer (FPM 2010/11:136). Kommissionen uppmanade i detta medlemsstaterna att till på grundval av den romska befolkningens storlek i landet i fråga och landets utgångsläge anta eller utveckla redan befintliga nationella strategier för romers integrering. har därför till kommissionen överlämnat den av regeringen beslutade skrivelsen En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012 2032 (skr. 2011/12:56). Kommissionen har presenterat ett meddelande i vilket de utvärderat medlemsstaternas nationella strategier för integrering av romer eller motsvarande uppsättning strategiska åtgärder inom ramen för sin politik för social integrering i bredare bemärkelse. initierades också arbetet med att utarbeta en vitbok om övergrepp, kränkningar och andra särbehandlande åtgärder mot romer . 10.4.2 Analys och slutsatser Regeringens minoritetspolitiska strategi syftar till att förverkliga enskildas minoritetsrättigheter på framför allt lokal nivå, där beslut fattas som rör enskilda. Resultaten från det andra reformåret visar att det fortsatt tar tid och innebär ett omfattande arbete att förändra attityder och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 förhållningssätt, att öka kunskapen om rättigheter och att få ansvariga kommuner och myndigheter att genomföra de förändringar som krävs för att förverkliga intentionerna med lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. För att minoritetsfrågorna ska kunna bli en naturlig del av ordinarie verksamhet krävs större förståelse för de nationella minoriteternas förutsättningar. Möjligheten för kommuner att ansöka om anslutning till något förvaltningsområde har även 2011 och 2012 visat sig vara ett bra sätt att stärka minoritetspolitiken i enlighet med regeringens minoritetspolitiska strategi. Det har också inneburit ett tydligare ansvarstagande från kommunernas sida för att följa lagstiftningen som ska skydda de nationella minoriteterna. Det är särskilt behovet av äldreomsorg och förskoleverksamhet på minoritetsspråk i kommunerna som drivit på det ökade intresset hos kommunerna att vilja ansluta sig till ett förvaltningsområde. Regeringen menar att det ökade antalet kommuner som aktivt tar ställning för att ingå i ett förvaltningsområde tyder på att intresset och förståelsen för regeringens minoritetspolitik och de nationella minoriteternas behov stärks. Motivet för införandet av ett nationellt uppföljningsansvar var att regeringen skulle få en tydligare bild av situationen . presenterades den andra uppföljningsrapporten sedan reformen lanserades och den visar att en positiv utveckling skett på flera håll men att det fortfarande finns ett flertal eftersatta områden, såväl på lokal och regional som på nationell nivå. Arbetet har fortsatt präglats av insatser för att säkerställa ett genomförande av minoritetsreformen. På lokal nivå har i och genomfört stödinsatser gentemot kommuner och landsting. Enligt ansvariga myndigheter är behovet även fortsättningsvis stort av stöd och ökad kunskap hos kommuner och landsting. Trots de senaste årens arbete med att öka kunskapen om åtaganden gentemot de nationella minoriteterna och minoritetsspråken är kunskapen på många håll begränsad. För de nationella minoritetsgrupperna har reformen medfört att de har stärkts i sitt arbete att bevara språk och kultur, vilket bl.a. märks av ett ökat intresse av att skapa, och delta i, samrådsgrupper på lokal nivå. statsbidraget till organisationer som företräder samer, tornedalingar och sverigefinnar har medfört en ökad kapacitet hos grupperna att engagera sig i lokala frågor som berör minoriteten. Intresset hos kommuner, landsting och myndigheter att samråda har också ökat i omfattning . Arbetet med att kartlägga de nationella minoriteternas behov och önskemål inom förvaltningsområdena har fortskridit . Statsbidraget som utgått till de kommuner som ingår i förvaltningsområdet för samiska, finska eller meänkieli har inte nyttjats fullt ut av alla kommuner. En förklaring är att det stora flertalet av dessa kommuner är nya, eller förhållandevis nya, inom förvaltningsområdet och befinner sig därmed i en uppstartsfas. Regeringen menar att det är begripligt att det ibland dröjer innan en reform får full verkan lokalt. anser regeringen att det är bekymmersamt om det skulle betyda att kommuner och landsting inte skyddar och stödjer de nationella minoriteterna på det sätt som lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk anger.