prop · H00321 · 2012-10-19 00:00:00 — Dessa insatser bör fortsättningsvis operationaliseras och genomföras i nära samverkan med näringsliv, universitet och högskolor, institut och samhälle, och i samverkan med andra forskningsfinansiärer. Statens energimyndighets förslag: Myndigheten föreslår fem prioriterade områden för kommande insatser: Fossiloberoende fordonsflotta, Kraftsystem som klarar förnybar elproduktion, Energieffektivisering i bebyggelsen, Ökad användning av bioenergi, samt Energieffektivisering i industrin Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser, bl.a. , , , , , environment institute, och instämmer i huvudsak i Statens energimyndighets förslag till prioriterade områden. Andra remissinstanser önskar komplettera prioriteringarna med ytterligare områden eller med ett ökat fokus på vissa aspekter. Teknikföretagen och Skogen och Kemin, Gruvorna och Stålet (SKGS) anser att kärnkraft borde vara ett eget prioriterat område. , (LiU), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt Statens väg och transportforskningsinstitut (VTI) förordar ett större fokus på energisystemstudier. menar att samhälls- och systeminriktad forskning borde inkluderas som ett sjätte prioriterat forskningsområde. efterfrågar fortsatta analyser av var ökad användning av biomassa gör bäst nytta. Svenskt näringsliv och Kungl. Tekniska högskolan förordar ett mer internationellt perspektiv. Ett flertal remissinstanser framför mer detaljerade synpunkter och förslag på sina respektive ansvars- och kompetensområden. Skälen för regeringens bedömning: Energiområdet är stort och komplext och forskningsutmaningarna är omfattande. står för en begränsad del av de globala insatserna för forskning och innovation på energiområdet, och kan omöjligen fokusera på allt. Det är därför nödvändigt att göra strategiska val och prioriteringar som tar vara på synergier mellan insatser av olika karaktär. Bakomliggande faktorer för en sådan prioritering kan vara naturresurser, näringslivets struktur, högskolornas styrkeområden etc. I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi anges att utvecklingen av ny energiteknik bör fokusera på områden som bidrar till att uppnå 2020-målen, där har en nationell styrkeposition, och där det finns förutsättningar för export (prop. 2008/09:163). En sådan strategisk prioritering är nödvändig för att insatserna för forsk- ning och innovation på energiområdet ska kunna ske på ett resurs- Prop. 2012/13:21 effektivt sätt. Det är en komplex och omfattande uppgift att ta fram sådana strategier, prioriteringar och genomförandeplaner. Det krävs ett stort mått av omvärldsbevakning, sakkunskap och konsultationer med aktörer inom energisystemet och innovationssystemet. har i uppdrag att utveckla och fortsätta arbetet med att ta fram visioner, mål och verksamhetsmål för att vidareutveckla strategi, prioritering och genomförande av forskning och innovation på energiområdet. Regeringens ser positivt på den process som används för att identifiera de fem breda områden som föreslås som fokus för kommande insatser inom energiforskningen. Statens energimyndighets redovisning från föreslår fem prioriterade områden för kommande insatser: 1.Fossiloberoende fordonsflotta: Kraftfulla insatser behövs för att öka användningen av förnybara drivmedel och elfordon samt initiera systemförändringar för att gå från fossilberoende till fossiloberoende transportslag. 2.Kraftsystem som klarar förnybar elproduktion: Kraftsystemet ska vara effektivt och ge god försörjningstrygghet och möjligheter för svenskt näringsliv att utvecklas. Framtidens elnät måste också klara mer förnybar elproduktion, som vind-, våg- och solkraft. 3.Energieffektivisering i bebyggelsen: Kraftfull och långsiktig energiforskning och innovation om ny och befintlig bebyggelse samt forskning om beteenden och stadsplanering. 4.Ökad användning av bioenergi: En långsiktigt hållbar försörjning av biobränsle är avgörande för att uppfylla energi- och klimatpolitiska mål. Biomassa behövs för drivmedel till fordon, bränsle för el- och värmeproduktion och till andra produkter. 5.Energieffektivisering i industrin: Industrin har gjort stora insatser för att se över sin energianvändning men fortsatt effektivisering behövs, vilket innebär en stor utmaning eftersom de lättaste insatserna har genomförts först. Fortsatta insatser krävs för att den svenska industrin ska kunna behålla sin internationella konkurrenskraft. Regeringen bedömer att de av föreslagna övergripande prioriteringarna för den kommande verksamheten är ändamålsenliga och väl motiverade. Regeringen förutsätter mot denna bakgrund att insatserna fortsättningsvis kommer att operationaliseras och genomföras i nära samverkan med näringsliv, universitet och högskolor, institut och samhälle och i samverkan med andra forskningsfinansiärer. Vidare förutsätter regeringen att de förstärkningar och förändringar som diskuteras på andra ställen i denna proposition kommer att inverka positivt på verksamheten. Regeringen kommer att kräva en tydlig redovisning av insatser, resultat och utveckling inom dessa fem prioriterade områden i Statens energimyndighets årsredovisningar. För att möjliggöra en prioritering och en ökad ambition kring dessa fem behovsområden behövs ökade insatser av olika slag. I nästa avsnitt beskrivs de typer av insatser och de verksamhetsformer som enligt rege- ringens bedömning bör ges ökade resurser. Regeringens bedömning: Insatser för teknikverifiering och demon- stration är nödvändiga steg på väg mot marknaden och nyttiggörande för många nya lösningar för ren och effektiv energiteknik och annan energieffektiviserande teknik och ytterligare resurser bedöms vara väl Statens energimyndighets förslag: föreslår att en förstärkning av resurstilldelningen för forskning och innovation på energiområdet bland annat ska användas för teknikverifiering och Remissinstanserna: Remissinstanserna ger generellt Statens energi- myndighet stöd i bedömningen att det finns ett stort behov av stöd för storskaliga demonstrationsanläggningar inom flera olika områden. remissinstanser, bl.a. , , skogsindustrier, Teknikföretagen, Byggindustrier, Svenska fordonskomponentgruppen och Bil beskriver allmänt vikten av stöd för verifierings-, pilot- och demonstrationsinsatser, antingen rent generellt eller inom specifika områden. Skälen för regeringens bedömning: När ny kunskap och nya idéer ska omsättas i innovationer är kundorienterad verifiering av möjliga affärskoncept en viktig och nödvändig del av processen. resultat inom flera områden har ofta hög teknikrisk och är marknads- mässigt genuint osäkra. Risker och potentialer måste bedömas från fall till fall och möjliga koncept testas steg för steg. Genom att främja inno- vatörers möjligheter att testa och verifiera sina koncept kan innovations- Det finns även ett behov av att bygga upp miljöer där tester, verifiering och demonstration kan ske på ett ändamålsenligt sätt för olika teknik- och behovsområden. instituten påpekar i sina remissvar kan de spela en viktig roll i detta arbete, både vad gäller nya anläggningar för verifiering och demonstration och när det gäller tillgång till befintlig infrastruktur. De forskningsfinansierande myndigheterna bedömde i sin redovisning av regeringsuppdraget om underlag för kommande forskningspolitiska proposition att test- och demonstrationsanläggningar är en strategiskt viktigt utveckling av innovationssystem. Det är enligt myndig- heterna en viktig konkurrensfråga att skapa tillgång till gemensamma test- och demonstrationsanläggningar för universitet och högskolor och för näringsliv samt att detta görs utifrån regionala förutsättningar och finns ett fortsatt stort behov av pilot- och demonstrations- projekt för att ta specifika tekniker närmare marknaden, inte minst när det gäller nya fordon och transportsystem, förnybar energi, smart cities och smarta elnät. Den ökning av resurserna som regeringen föreslagit i budgetproposi- tionen (se även avsnitt 6.2.) möjliggör ytterligare insatser kring teknikverifiering och demonstration med 2013, med Prop. 2012/13:21 50 miljoner kronor 2014, med 2015 samt med Dessa insatser, tillsammans med de medel som föreslagits i budgetpropositionen för öka tillgängligheten till test- och demonstrationsanläggningar, utgör sammantaget en kraftfull satsning på innovationsinfrastruktur som underlättar nyttiggörande av forskning och utveckling. Utvärdering av stöd till demonstrationsanläggningar diskuteras i avsnitt 7.6. 7.2Samfinansiering med initiativ inom EU Regeringens bedömning: Samarbetet inom EU blir allt viktigare såväl för utformningen av energi- och klimatpolitiken som för insatserna kring forskning och innovation för att möta de stora samhällsutmaningarna på området. Deltagande i samarbetet kräver resurser och en förstärkning är väl motiverad. Statens energimyndighets förslag: föreslår en förstärkning av resurserna för insatser inom den europeiska strategiska planen för energiteknik (SET-planen). Remissinstanserna: Verket för innovationssystem ser stora möjligheter till förbättringspotential inom EU och anser att har en viktig roll i detta utvecklingsarbete. och menar att en tydligare strategi bör tas fram för att bland annat visa hur deltagande i Europeiska unionens ramprogram, som är ett viktigt instrument för att förverkliga SET-planen, ska kunna stärkas. Skälen för regeringens bedömning: Inom EU genomförs och planeras omfattande insatser inom en europeisk strategisk plan för energiteknik (SET-Planen) med syfte att möjliggöra uppfyllandet av de s.k. 2020-målen. Finansieringen av dessa insatser förutses delvis komma från EU:s ramprogram för forskning och innovation, men även från en strategisk samverkan med andra gemenskapsaktörer, som Europeiska investeringsbanken, med näringslivet, och med medlemsstaternas nationella program. NER300 är beteckningen på ett finansieringsinstrument för stora demonstrationsprojekt inom områdena miljösäker avskiljning och geologisk lagring av koldioxid samt innovativa tekniker för förnybar energi (se avsnitt 4.4.1). NER300 har en nära koppling till SET-planen och de europeiska näringslivsinitiativen, och skulle kunna ses som ett särskilt projektfinansieringsinstrument för de riktigt stora demonstrations- och kommersialiseringsprojekt som efterfrågas i SET-Planen. Europeiska unionens sjunde ramprogram (FP7) för forskning, teknisk utveckling och demonstration genomförs . Förberedelser pågår för beslut om utformningen av kommande insatser under namnet Horisont 2020 ramprogrammet för forskning och innovation (20142020). Beslut väntas efter förhandling , och verksamheten planeras starta . Verksamheten inom Horisont 2020 kommer delvis att fokuseras på de stora samhällsutmaningarna och bland dessa återfinns utmaningen om Säker, ren och effektiv energi. De energirelaterade insatserna ska foku- sera på ett smart, integrerat och koldioxidfritt energisystem till 2050 och ta sin utgångspunkt i målen som ska uppnås till 2020. ning förväntas vara att stödja genomförandet av den strategiska energi- ansvar att koordinera genomförandet av prioritetsområde Forskning och innovation i EU:s Strategi för (Euro- , 2009) innebär även ökat fokus på transnationell, nationell och regional samordning i närområde. Insatserna inom SET-Planen kan ge stora möjligheter för svenska aktörer, såväl inom universitet och högskolor som inom institut och näringsliv, att samverka med de bästa europeiska motparterna inom stra- tegiskt utvalda områden. Forskare kommer att ha möjligheten att genom deltagande ingå i den samlade europeiska forskningsfronten på utvalda Företag kommer att kunna dra nytta av ett omfattande och högkvalitativt samarbete med universitet och högskolor och institut. Vidare kommer företagen att få ökade möjligheter att ta delar av den stora marknad för ny, ren och effektiv teknik på energiområdet som för- Att ställa sig utanför detta samarbete innebär ett val att inte vilja delta i den europeiska samlade forsknings- och utvecklingsfronten och att med- vetet välja en sekundär roll. När det gäller NER300-programmet har genom Statens energimyndighet lämnat in nio ansökningar. svenska demonstrationsprojekt kring bioenergi, vindkraft och smarta nät. meddelade kommissionen att fyra av de svenska projekten kommit på första plats i respektive kategori, medan ytterligare två ligger på första reservplats. Europeiska kommissionen konstaterar dock också att den tillgängliga budgeten blivit mindre än vad som förutsetts. Det blir därmed osäkert hur många projekt som i slutändan kommer att kunna finansieras. Enligt planerna skulle varje medlemsland vara garanterat åtminstone ett projekt, men inte kunna få fler än tre. Det är nu inte sannolikt att varje medlemsland kommer att kunna få ett projekt. åtminstone ett av de förstaplatsrankade projekten väljas bort. sannolikt att något eller några svenska projekt får stöd inom NER300. kommer det att finnas ett antal utvecklings- och demonstra- tionsprojekt som rankats bland de allra bästa i men som inte kommer att kunna få stöd. Det kan därmed vara motiverat att överväga om något eller några av de projekt som inte får stöd inom NER300 kan finansieras nationellt. detta ska kunna förverkligas krävs resurser. Regeringen noterar att det svenska deltagandet inom energiområdet i Europeiska unionens sjunde ramprogram för forskning och utveckling inte är så högt som vore önskvärt. Regeringen anser att Statens energi- myndighet bör öka ambitionerna att i samarbete med andra aktörer i försöka öka deltagandet. Mot bakgrund av det ökade resursbehovet för deltagande i partner- skapsprogram inom EU och för att stödja verksamhet med anknytning till NER300 gör regeringen bedömningen att ytterligare medel för sam- Prop. 2012/13:21 verkan med EU bör ställas till Statens energimyndighets förfogande. ökning av resurserna som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen (se även avsnitt 6.2) möjliggör ytterligare insatser i samband med Europeiska unionens initiativ med 2013, med 2014, med 2015 samt med 2016. Tillsammans med de satsningar som presenteras i propositionen Forskning och innovation på samfinansiering av EU:s partnerskapsprogram blir möjligheterna goda att få del av EU:s medel (prop. 2012/13:30). Regeringens bedömning: Ett aktivare samarbete kring forskning, utveckling och kommersialisering inom av regeringen ingångna bilaterala avtal är angeläget. Skälen för regeringens bedömning: har ingått en rad olika bilaterala samarbetsavtal kring, eller med inslag av, forskning och utveckling på energiområdet. Några exempel är avtalen med: (samförståndsavtal om samarbete kring bioenergi och biobränslen, undertecknat , ratificerat av 2009), (ett avtal om samarbete kring vetenskap och teknik undertecknat 2004, samt ytterligare specifika avtal på energiområdet), (samförståndsavtal om förnybar energi med Energy som motpart), (samförståndsavtal om institutionellt samarbete och informationsutbyte på energiområdet ), samt (implementing arrangement om förnybar energi under samarbetsavtal om vetenskap och teknik; numera under benämningen Swedish American ). Avtalen är ett uttryck för det goda internationella renommé åtnjuter på energiområdet, särskilt när det gäller förnybar energi, bioenergi och energieffektivisering. Förväntningarna hos motparterna är mycket stora och vissa av avtalsparterna har stora egna resurser att använda i samarbetet. Finansieringen av svenska insatser inom avtalen har huvudsakligen skett inom befintlig budget samt inom särskilt avsatta medel för resekostnader, förstudier m.m. Bristen på resurser specifikt för det bilaterala samarbetet leder dock till svårigheter att ta initiativ och forma samverkan så att ömsesidig nytta uppstår. Det finns därmed en risk för att motparten i oproportionerlig utsträckning utformar samarbetet så att svenska parter stöder en utveckling inom samarbetslandet men inte får tillräcklig egen nytta. En finansiering specifikt för verksamhet inom de bilaterala avtalen skulle göra det möjligt för svenska parter att agera mera proaktivt. 2012/13:21 Huvudinriktningen bör dock fortfarande vara att befintlig budget bör användas även för bilaterala samarbeten. Utgångspunkten är att använda möjligheten till internationella samarbeten till att förstärka och öka kvaliteten på verksamhet som redan prioriteras i nationella sammanhang. En samverkan bör ske med generella forskningssamarbeten bilateralt. Regeringen gör bedömningen att en förstärkning av resurserna för att möjliggöra för att arbeta aktivare med de bilaterala avtalen är väl motiverad. Den ökning av resurserna som regeringen föreslagit i budgetpropositionen (se även avsnitt 6.2.) möjliggör ytterligare insatser i samband med bilaterala avtal med , alltså totalt med för fyraårsperioden 20132016. 7.4Forskning och utveckling av hög kvalitet Regeringens bedömning: En förstärkning bör göras av resurserna för forskning och utveckling av hög kvalitet för en långsiktig kompetensuppbyggnad inom verksamheten för forskning och innovation på energiområdet. Statens energimyndighets redovisning: En av myndighetens uppgifter är att främja uppbyggnaden av nödvändig kunskap och kompetens vid lärosäten, industri och inom offentlig sektor för att de energipolitiska målen ska kunna uppnås. Bland myndighetens övergripande strategier ingår att ytterligare förstärka åtgärderna för att säkra verksamhetens kvalitet och relevans. Remissinstanserna: Flera remissinstanser håller med om Statens energimyndighets beskrivning av att det finns ett behov av ökad kompetensförsörjning inom energiområdet. Satsningar på energiforskning av hög kvalitet ses av många remissinstanser som en viktig ingrediens för att även höja kvaliteten på, och för att skapa intresse för, utbildningar vid universitet och högskolor. Skälen för regeringens bedömning: Det är viktigt att verksamheten kring forskning och innovation på energiområdet kan genomföras i en balanserad portfölj. Långsiktig kompetensförsörjning är ett viktigt delmål för verksamheten kring forskning och innovation på energiområdet. Följande omständigheter har bidragit till att förstärka insatserna i mer marknadsnära faser: De särskilda medel som anvisades åren 20092011 för storskalig demonstration och kommersialisering av ny teknik för förnybar energi. Verksamheten inom delprogrammet Energi och miljö inom Fordonsteknisk Forskning och Innovation. Särskilda medel för demonstration av elfordon. Det allt större inflytandet från EU:s samarbetsprogram på energiområdet såsom Plan. Regeringen anser därför att det är väl motiverat med en förstärkning av resurserna för forskning och utveckling av hög kvalitet för en långsiktig kompetensuppbyggnad. Ambitionen höjs när det gäller forskningens kvalitet och aktivitet med avseende på antal publikationer, citeringsgrad och antal forskarutbildade. Den ökning av resurserna som regeringen har Prop. 2012/13:21 föreslagit i budgetpropositionen (se även avsnitt 6.2 ovan) möj- liggör ytterligare insatser kring långsiktig kompetensuppbyggnad med 2013, med 2014, med 2015 samt med 2016. 7.5Strategiskt innovationsområde: Energi Regeringens bedömning: Det är väl motiverat med en förstärkning av resurserna för samarbete mellan och Verket för innovationssystem kring utmaningsdrivna strategiska innovationsområden för att möta de stora samhällsutmaningarna kring klimat och energi. Remissinstanserna: Verket för innovationssystem () framhåller att och tidigare lyft fram behovet av utmaningsdrivna samverkansprogram (dnr U2011/1435/F) men konstaterar att denna helhetssyn saknas i den aktuella redovisningen. Skälen för regeringens bedömning: I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenteras en satsning på utmaningsdrivna strategiska innovationsområden. Det krävs ofta forskningsbaserad kunskap för att kunna möta olika samhällsutmaningar. Sådana utmaningar är ofta komplexa och för att kunna hantera dem på bästa möjliga sätt bör därför aktörer med olika kunskap, kompetens och resurser som företag, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentliga organisationer samverka för att utveckla lösningar. insatser kring Strategiska innovationsområden (SIO) innebär en förnyelse av arbetssättet med behovsmotiverad forskning, utveckling och innovation. Arbetssättet främjar effektiv samverkan mellan politik, näringsliv och forskning och skapar förutsättningar för gränsöverskridande samverkan som krävs för nya innovativa lösningar. Verket för innovationssystem bör ha ett samlat ansvar för satsningen på SIO och för de delar av övriga satsningar som gäller fasen där olika samverkanskonstellationer sammanförs. Satsningar inom energiområdet bör göras i samråd med , som då ansvarar för urval och uppföljning. Det är viktigt att nya samverkanskonstellationer kan utvecklas. Näringsliv och offentlig verksamhet bör delta i finansieringen av SIO inom detta område. De stora samhällsutmaningarna om klimat och energi rymmer också områden där svenska aktörer har goda förutsättningar att utveckla innovativa lösningar. Delområden där svenska forskare och företag ligger långt framme inkluderar bioenergi, biokombinat och andra generationens biodrivmedel, elfordon och deras integration i energisystemet, förnybar elproduktion, fjärrvärme och fjärrkyla, värmepumpar etc. Regeringen gör bedömningen att och tillsammans bör utvidga samarbetet kring strategiska innovationsområden. Det är mycket viktigt att de nya program som byggs upp kan samordnas med andra insatser på exempelvis energiområdet, så att 2012/13:21 synergier och samverkansmöjligheter tas till vara. De båda myndigheterna bör även samverka kring ytterligare utlysningar som svarar mot klimat- och energiutmaningarna. Regeringen anser det väl motiverat med en förstärkning av resurserna för forskning och innovation på energiområdet för detta ändamål. Den ökning av resurserna som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen (se även avsnitt 6.2.) möjliggör ytterligare insatser kring strategiska innovationsområden med 2013, med 2014, med 2015 samt med 2016. Utvärdering av stöd till Regeringens bedömning: Projekt kring storskalig demonstration av ny teknik och nya processer innebär ofta omfattande stöd under långa Detta ställer krav på långsiktighet och tydlighet i finan- bör ges i uppdrag att utvärdera denna typ av stöd och vid behov ge förslag på eventuella Statens energimyndighets förslag: föreslås få i uppdrag att utreda och föreslå ett nytt system för finansiering av Medel som avser finansiering av demon- strationsverksamhet föreslås ligga på en anslagspost som står till rege- Flera remissinstanser, bl.a. , Teknikföretagen och och biodrivmedelsinstitutet stödjer förslaget att bör få i uppdrag att utreda och föreslå ett nytt system för finansiering av demonstrations- stöder Statens energimyndighets förslag att en särskild anslagsform behöver utformas för stora projekt som sträcker sig , men är tveksamt till att införa ett separat finan- sieringssystem för den här typen av insatser. skogsindustrier anser att myndighetens förslag om en utred- ning för att hitta ett nytt system för finansiering av demonstrations- anläggningar, t.ex. en fondlösning baserad på koldioxidskatten, är intres- sant och bör följas upp. Skälen för regeringens bedömning: I budgetpropositionen konstaterade regeringen att ligger i den absoluta internationella framkanten vad gäller teknik för produktion av andra generationens biodrivmedel (prop. 2008/09:1, utg.omr. Teknik på detta och vissa andra områden har nått stadiet mellan utveckling och demonstration och nu behövs stöd till uppskalning av processerna till industriell skala och Det är avgörande för att möjliggöra kommersialisering och tillämpning i och andra länder. föreslog regeringen därför att anslaget för energiforskning ökas med för att underlätta demonstration och kom- mersialisering av ny teknik för förnybar energi (prop. 2009/10:1, Prop. 2012/13:21 utg.omr. Behovet av denna typ av insatser är fortsatt högt.