prop · H0031d36 · 2012-09-20 00:00:00 — Allmänna bidrag till 25 kommuner 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Förslag till statens budget Allmänna bidrag till kommuner Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.............................................. God ekonomisk hushållning och balanskravet ................................... Kommunsektorns resultat och finansiella sparande ........................... 2.4.3Användningen av äldreanslaget (2006) 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting ............................................. Ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting...... Den samhällsekonomiska utvecklingen och kommunsektorn........... Nivån på statsbidraget .......................................................................... Kommunsektorns finansiella utveckling ............... Kommunernas och landstingens egna prognoser ................ 2.5.5Ökade möjligheter för kommuner och landsting att utjämna Ett effektivare resursutnyttjande ......................................................... 1:1 Kommunalekonomisk utjämning .................................................. 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader................................ 2.6.31:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Utgiftsutveckling inom område 25 Allmänna bidrag till kommuner ...................... Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till Det kommunala skatteunderlaget 20122016 ......................................................... konsumtion och kostnader i fasta priser.............................................. Anslagsutveckling för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ................................. Tillskott, ekonomiska regleringar m.m. anslaget 1:1 Kommunalekonomisk Bidrag och avgifter inom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning.............. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Kommunalekonomisk 2.10 Anslagsutveckling för 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader............. 2.11 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Statligt utjämningsbidrag 2.12 Anslagsutveckling för 1:3 Bidrag till organisationer inom det 2.13 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området .......................................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag ................................ Resultat före extraordinära poster och finansiellt sparande................................... Fördelning av intäkter per intäktsslag 2011............................................................ Fördelning av skattesatsen 2011 per kommun ....................................................... Statliga bidrag till kommuner och landsting ........................................................... Fördelning av kommunernas kostnader för verksamheten 2011 .......................... Fördelning av landstingens kostnader för verksamheten 2011.............................. Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extraordinära poster i kommuner och landsting ..................................................................................... Skatteintäkter och statsbidrag 20022016............................................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar tre anslag och ett äldreanslag. Inom ramen för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning redovisas flera olika bidrag och avgifter (se avsnitt 2.6.1). Utgiftsområdet omfattar även anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader (se avsnitt 2.6.2). Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner (inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader). I utgiftsområdet ingår också anslaget 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området (se avsnitt 2.6.3). Användningen av äldreanslaget 2006 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting som upphör vid utgången av 2012 redovisas i avsnitt 2.4.3. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom område 25 Allmänna bidrag till kommuner 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunal- 2006 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner Summa för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Förändring av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskade ramen för utgiftsområdet med vilket huvudsakligen berodde på att en tillfällig höjning av statsbidraget med upphörde. ökar utgiftsområdets ram med jämfört med den beslutade budgeten (se tabell 2.2). Till stor del beror förändringen på ekonomiska regleringar till följd av höjt grundavdrag för pensionärer och sänkt fastighetsavgift för hyreshusenheter som aviseras i denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. I avsnittet redovisas översiktligt hur ekonomin i den kommunala sektorn har utvecklats . har behandlat skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2011/12:102, bet. 2011/12:FiU28, rskr. 2011/12:285). Vissa delar av de uppgifter som redovisats i skrivelsen har uppdaterats i detta avsnitt. I avsnittet redovisas vidare ersättningar för viss mervärdesskatt till kommuner och landsting samt det äldreanslag som finns under utgiftsområdet. Relativt stark ekonomi i kommunsektorn Kommunsektorn som helhet har redovisat starka resultat. Variationen mellan enskilda kommuner och landsting är dock stor. har kommunsektorn som helhet i genomsnitt nått det i kommuner och landsting vanligt förekommande målet för god ekonomisk hushållning om ett resultat som utgör av skatter och generella statsbidrag. Goda och likvärdiga förutsättningar För att uppnå målet att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting finns anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Systemet för kommunalekonomisk utjämning fungerar som ett instrument att ge kommunerna och landstingen samma förutsättningar att tillhandahålla sina invånare likvärdig service oberoende av kommuninvånarnas inkomster och andra strukturella förhållanden. Skillnader i kommunalskatt mellan kommuner och mellan landsting ska i huvudsak spegla skillnader i effektivitet, service- och avgiftsnivå och inte bero på skillnader i strukturella förutsättningar. Anslaget används också som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn, bl.a. för ekonomiska regleringar i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Vid sidan av detta anslag finns det även ett anslag för bidrag till utjämning av kostnader för LSS-verksamhet, som finansieras med utjämningsavgifter. Staten bidrar till att kommuner och landsting ska kunna bedriva en effektiv verksamhet Staten bidrar på olika sätt till att kommuner och landsting ska ha möjlighet att bedriva en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Ett sätt för att bli mer effektiv och verka för en hög kvalitet är att jämföra sig med andra kommuner och landsting. För att underlätta och främja jämförelser har uppgifter från bl.a. olika jämförelseprojekt och ekonomisk statistik samlats i en kommun- och landstingsdatabas (). Databasen innehåller över 2 000 nyckeltal som kan utgöra underlag för kommunala analyser och jämförelser och det går att följa kommunernas och landstingens verksamhet . Kommun- och landstingsdatabasen ägs av den ideella föreningen för främjande av kommunala analyser (RKA). Svenska staten och Kommuner och Landsting (SKL) är föreningens medlemmar (se vidare avsnitt 2.6.3). 2.4.1God ekonomisk hushållning och balanskravet I har den kommunala självstyrelsen en lång tradition. Självstyrelsen innebär att det ska finnas en självständig och, inom vissa ramar, fri bestämmanderätt för kommuner och landsting. Som en del av den kommunala självstyrelsen har kommunerna och landstingen själva ansvaret för att hantera sin ekonomi. Enligt kommunallagen ska kommunerna och landstingen ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet. ska de ange bl.a. de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Ett vanligt förekommande finansiellt mål är att årets resultat ska uppgå till av skatteintäkter och generella statsbidrag. har kommunsektorn redovisat en andel som i genomsnitt uppgått till . Skillnaderna har dock varit stora mellan enskilda kommuner och landsting samt mellan olika år. Under 20052011 var det 157 kommuner och 2 landsting som redovisade en andel . Av diagram 2.1 framgår att årets resultat som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag för sektorn som helhet varit positiv . uppgick andelen för sektorn som helhet till . Kommunernas andel uppgick i genomsnitt till och landstingens andel uppgick till -1,. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Resultatets andel i genomsnitt har för sektorn som helhet varierat mellan -1,. I ett kortare perspektiv, , har resultatets andel i genomsnitt för sektorn som helhet varierat mellan . Liksom för den senaste tioårsperioden har andelen i genomsnitt varit högre i kommunerna än i landstingen. Diagram 2.1 Resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag -2,0 -4,0 -6,0 -8,0 Källa: Statistiska centralbyrän, räkenskapssammandraget. Balanskravet, som är underordnat kravet på god ekonomisk hushållning, innebär att budgeten ska upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna. Om ett negativt resultat skulle uppstå ska enligt kommunallagen det minskade egna kapitalet som följer av detta återställas , om inte synnerliga skäl föreligger. Av de kommuner och landsting (52 respektive 17) som redovisade ett negativt s.k. balanskravsresultat i bokslutet angav 36 kommuner och samtliga landsting att det fanns synnerliga skäl för att inte återställa hela eller delar av den försämring av det egna kapitalet som följde av det negativa resultatet. Jämfört med 2010 var det fler kommuner och landsting som redovisade negativt resultat och som angav att synnerliga skäl förelåg. Det var 21 kommuner och 5 landsting som angav att de hade ett ackumulerat ej återställt negativt resultat t.o.m. bokslutet . Underskottet uppgick till sammanlagt . Av detta avsåg kommunerna och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Jämfört med året innan var det lika många kommuner men ytterligare ett landsting som hade ett ackumulerat negativt resultat att återställa. 2.4.2Kommunsektorns resultat och finansiella sparande Resultatet före extraordinära poster för kommunsektorn som helhet uppgick till . Kommunerna redovisade ett resultat på och landstingen ett negativt resultat på -2,. Jämfört med utfallet har resultatet före extraordinära poster försämrats med för kommunsektorn. Av resultatförsämringen stod kommunerna för och landstingen för . Årets resultat, dvs. resultatet inklusive extraordinära poster, uppgick för kommunsektorn till 2011, vilket var en försämring med jämfört med . Resultatet påverkades negativt av en engångskostnad på till följd av ändrad kalkylränta vid beräkning av pensionsskulden. Andelen kommuner och landsting som redovisade positiva resultat före extraordinära poster minskade jämfört med . Andelen kommuner som redovisade nollresultat eller positiva resultat före extraordinära poster var (246 kommuner) och andelen landsting var (3 landsting). Om de kommunala bolagen inkluderas har resultatet generellt sett varit högre. uppgick resultatet före extraordinära poster till ca , vilket var en försämring med ca jämfört med . Diagram 2.2 Resultat före extraordinära poster och finansiellt sparande Resultat före eo poster, kommuner Resultat före eo poster, landsting Resultat före eo poster, kommunsektorn Finansiellt sparande, kommunsektorn Källor: , räkenskapssammandraget och nationalräkenskaperna. Kommunsektorns finansiella sparande och resultat före extraordinära poster har i huvudsak utvecklats i samma riktning. Vid beräkning av det finansiella sparandet respektive resultatet tillämpas olika redovisningsprinciper, bl.a. vad gäller investeringar. Därför kan det finansiella sparandet och resultatet skilja sig åt. Kommunsektorns finansiella sparande uppgick preliminärt till -, motsvarande -0,av BNP, vilket var en försämring jämfört med , då det finansiella sparandet uppgick till motsvarande av BNP. Försämringen av det finansiella sparandet förklaras främst av högre investerings- och konsumtionsutgifter. Kommunernas och landstingens största intäkt är skatteintäkter. Därefter kommer intäkter från verksamheten (i vilka bl.a. de riktade statsbidragen ingår) och generella statsbidrag. Diagram 2.3 Fördelning av intäkter per intäktsslag 2011 Källa: , räkenskapssammandraget. Återhämtning i skatteunderlagets ökningstakt Skatteunderlaget, som består av utbetalda löner, skattepliktiga transfereringar och hushållens inkomster från näringsverksamhet, beräknas preliminärt ha ökat 2011. Den genomsnittliga skattesatsen i riket Skillnaden mellan den högsta och lägsta skattesatsen uppgick . Diagram 2.4 Fördelning av skattesatsen 2011 per kommun Skatteintäkterna ökade med 2011 och uppgick till . Jämfört med de budgeterade skatteintäkterna är skatteintäkterna i boksluten högre, vilket påverkade resultatet positivt med . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Sammantaget uppgick statsbidragen till kommuner och landsting till ca 2011, vilket var ca högre än 2010. Anslaget för kommunalekonomisk utjämning uppgick till ca , vilket var mer än 2010. Av statsbidragsökningen utgjorde en tillfällig ökning motiverad av en förmodad relativt svag inkomstutveckling i kommunsektorn. I budgetpropositionen aviserades ytterligare en sänkning av skatten för pensionärer genom ett förhöjt grundavdrag. Till följd av det förslaget beräknades kommunernas och landstingens skatteintäkter minska. För att reformen skulle vara neutral för kommuner och landsting ökades anslaget med . Därutöver ökades anslaget främst till följd av regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen. Diagram 2.5 Statliga bidrag till kommuner och landsting generella och specialdestinerade statsbidrag Generella statsbidrag (inklusive konjunkturstöd) Källor: och . *Inklusive riktade satsningar på statsbudgetens inkomstsida. De specialdestinerade statsbidragen uppgick till ca 2011, vilket var en minskning med ca jämfört med . Minskningen är huvudsakligen att hänföra till att de specialdestinerade statsbidragen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskade med . Resterande del av minskningen är fördelad över ett flertal utgiftsområden. Inom utgiftsområde 9 uppgick de specialdestinerade statsbidragen 2011 till , varav 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 bidraget för läkemedelsförmånen utgjorde . Andra specialdestinerade statsbidrag fanns främst inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, , och utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, . Kommunsektorns kostnader och konsumtion Kommunsektorns kostnader påverkas bl.a. av löneutveckling, prisutveckling, demografiska förändringar och förändrade politiska ambitioner i verksamheterna. Löneutvecklingen har störst påverkan på den totala kostnadsutvecklingen. Prisutvecklingen för köp av verksamhet, lokaler, uppvärmning och andra insatsvaror påverkar också kostnaderna. Kommunsektorns kostnader uppgick till (inkl. avskrivningar). Det var en ökning med jämfört med året innan. Den enskilt största kostnaden i kommuner och landsting är personalkostnader. Inkluderas personalrelaterade kostnader som ingår i de delar av kommunernas och landstingens verksamhet som bedrivs av alternativa utförare, t.ex. privata företag eller ideella organisationer, uppgår den totala personalkostnadsandelen till i genomsnitt . Antalet sysselsatta i kommunalt finansierade verksamheter utgör av det totala antalet sysselsatta i . uppgick det totala antalet sysselsatta i kommunsektorn inklusive alternativa utförare till knappt 1,2 miljoner, vilket var en ökning med knappt 12 jämfört med året innan. Kostnader för verksamheten 2011 Kommunsektorns s.k. kärnverksamheter står för en betydande del av sektorns totala kostnader för verksamheten. För sektorn som helhet svarar utbildning, inklusive förskola, fritidshem m.m. för av de totala kostnaderna. Hälso- och sjukvård, äldre- och handikappomsorg samt individ- och familjeomsorg står för . Övriga verksamheter (kultur, fritid, infrastruktur m.m.) utgör av kostnaderna. Diagram 2.6 Fördelning av kommunernas kostnader för verksamheten 2011 IFO exkl. ek. Anm.: Med IFO avses individ- och familjeomsorg. Källa: , räkenskapssammandraget. Kommunernas kostnader för verksamheten uppgick till (2010). Utbildning, vård och omsorg stod för av dessa kostnader. Kostnaderna ökade 2011, vilket kan jämföras med 2010 då kostnadsökningen uppgick till . Den genomsnittliga årliga kostnadsökningen var . Liksom året innan ökade kostnaderna för kärnverksamheterna mest för förskola, fritidshem m.m., vilka utgjorde av de totala kostnaderna för verksamheten. Diagram 2.7 Fördelning av landstingens kostnader för verksamheten 2011 Källa: Statisktiska centralbyrån och Kommuner och Landsting. (2010) och ökade sjukvården stod för av de totala kostnaderna för verksamheten. Den genomsnittliga årliga kostnadsökningen var . Köp från privata aktörer ökade både kommunernas och landstingens kostnader för köp av verksamhet från privata aktörer . Kommunernas och landstingens samlade kostnader för köp av verksamhet från privata aktörer uppgick till 2011, vilket var en minskning med jämfört med . Kommunernas köp av verksamhet minskade jämfört med året innan och uppgick till 2011. Landstingens köp av verksamhet ökade jämfört med året innan och uppgick till . Därutöver köper kommuner och landsting verksamhet av varandra. De största kostnaderna för kommunerna avseende köp av verksamhet fanns inom verksamheten äldreomsorg följt av förskola, fritidshem m.m. De största kostnaderna för landstingen avseende köp av verksamhet fanns inom specialiserad somatisk vård följt av primärvård. Köp sker främst från privata företag, men inom gymnasieskolan sker en stor del av köpen från andra kommuner och landsting. I nationalräkenskaperna redovisas kommunala konsumtionsutgifter, som motsvarar värdet av de varor och tjänster som finansieras med skattemedel och som tillhandahålls genom kommuner och landsting. Konsumtionsutgifterna utgör av kommunsektorns totala utgifter. ökade konsumtionsutgifterna i fasta priser preliminärt (1,för kommunerna och för landstingen) Den genomsnittliga ökningstakten var 20022011. Den demografiska utvecklingen ställer krav på anpassning av kommunsektorns verksamheter. Ökningstakten i den demografiska påverkan av konsumtionen beräknas 2011 till (för kommunerna och för landstingen). Det är främst äldreomsorgen och sjukvården som påverkas av den demografiskt betingade konsumtionen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.4.3Användningen av äldreanslaget (2006) 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Totalt av behållningen på äldreanslaget har använts för två regeringsuppdrag. () erhöll för att utreda, analysera och vidta åtgärder för att förbättra den ekonomiska kommunstatistiken (dnr Fi2009/2221). SCB avrapporterade uppdraget (dnr Fi2011/5237). Statistiken från räkenskapssammandraget ska uppvisa högre kvalitet, framför allt med avseende på innehåll, tillförlitlighet och aktualitet. Möjligheterna att kunna lämna uppgifter med tillräcklig kvalitet och med högre tillförlitlighet har lett fram till förändringar och förenklingar av uppgiftsinsamlingen. Den blir nu mer renodlad och tydlig. Det finns en tydligare koppling till kommunernas egna bokslut, vilket underlättar förståelsen för den information som samlas in. En översyn av landstingens bokslutsstatistik har påbörjats och kommer avslutas . Vidare lämnades i bidrag till Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) för att skapa en funktion i kommun- och landstingsdatabasen som samlat visar övergripande ekonomisk information samt information om verksamheten för en enskild kommun eller ett enskilt landsting (dnr Fi2011/2891). Vidareutvecklingen av informationen om enskilda kommuner och landsting ska ske löpande. Efter ovan nämnda uppdrag återstår på äldreanslaget som upphör vid utgången av 2012. 2.4.4Ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting Kommuner och landsting kan hos ansöka om ersättning för kostnader för mervärdesskatt avseende icke mervärdesskattepliktig verksamhet m.m. Ersättningssystemet omfattar även kommunalförbund och samordning av rehabiliteringsinsatser. Syftet är att åstadkomma konkurrensneutralitet mellan verksamheter som bedrivs i egen regi respektive av privata 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 infördes en statlig finansiering av dessa ersättningar, som det generella statsbidraget minskades i motsvarande grad (prop. 2001/02:112, bet. 2001/02:FiU17, rskr. 2001/02:296). Ersättningarna redovisas under inkomsttitel Kompensation för mervärdesskatt, kommuner. Utbetalningarna av ersättning för mervärdesskattekostnader uppgick till 2011, vilket var en ökning jämfört med året innan. Den genomsnittliga ökningen 20032011 uppgick till . 2.5.1Den samhällsekonomiska utvecklingen och kommunsektorn Den samhällsekonomiska utvecklingen påverkar i hög grad de ekonomiska förutsättningarna för kommunerna och landstingen. Tillväxten bromsar in . antas tillväxten åter ta fart och ekonomin växa i god takt åren därefter. Sysselsättningen väntas börja öka och under 20152016 förväntas arbetsmarknaden utvecklas starkt. Osäkerheten är dock stor om den framtida konjunkturutvecklingen. Kommuner och landsting svarar för viktiga välfärdstjänster. I syfte att motverka effekterna av finanskrisen med början och värna välfärdens kärna erhöll kommunsektorn tillfälliga statsbidrag . Förutom dessa bidrag har även en permanent nivåhöjning med gjorts . Därtill kan läggas en tillfällig höjning även 2011 med . Den svenska kommunsektorn har sammantaget en förhållandevis stark ekonomi, något som i sig är en grund för tillväxt såväl lokalt som nationellt. Den prognostiserade resultatutvecklingen 20122016 för kommunsektorn som helhet ligger i stort sett i nivå med vad som torde motsvara god ekonomisk hushållning. Regeringen följer utvecklingen i kommunsektorn och återkommer med bedömningar av det ekonomiska läget i den. I detta avsnitt sammanfattas redovisningen av kommunsektorns finansiella utveckling fram . Beräkningarna baseras på den nedan redovisade skatteunderlagsprognosen (se även Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 7 och 9). Återbetalning från Försäkring förstärker finanserna i kommunsektorn 2012 Kommunsektorns inkomster har påverkats av tillfälliga händelser som haft stora finansiella effekter på kommunernas och landstingens ekonomier. har Försäkring beslutat om en engångsvis återbetalning av sjukförsäkringspremier till kommuner och landsting som uppgår till . har försäkringspremierna tillfälligt sänkts , vilket bedöms motsvara i lägre utgifter vardera år. Återbetalningen från Försäkring medför tillsammans med utvecklingen i det kommunala skatteunderlaget att inkomsttillväxten hålls uppe. De totala inkomsterna ökar med 2012. Efter att konsumtionsutgifterna ökade med 2011, väntas en mer återhållen konsumtion 2012.