prop · H00341 · 2012-11-08 00:00:00 — Det militära engagemanget fungerar som ett säkerhetsfrämjande och institutionsuppbyggande stöd till de afghanska säkerhetsstrukturerna samt till ett mer långsiktigt och uthålligt engagemang för att främja afghansk utveckling och institutionsuppbyggnad. Det afghanska ägarskapet ska gradvis stärkas och är avgörande för en långsiktig och stabil utveckling i . 6.2Civil ledning för de samlade svenska insatserna i norra Viktiga steg har tagits i utvecklingen av det svenska engagemanget i norra . övergick den samlade svenska insatsen i norra till civil ledning. I samband med detta avvecklades den företrädesvis militära svenskledda Provincial Reconstruction Team (PRT) i Mazar-e och ersattes av en civilt ledd struktur, Transition Support Team (TST). Huvudsyftet med den civila ledningen är att det säkerhetsfrämjande samarbetet som bedrivs med de afghanska säkerhetsstrukturerna tydligare samordnas med de svenska biståndsinsatserna och den institutionsuppbyggnad som bidrar till. Den civile chefen och den civila personalen utgör organisatoriskt en del av i . På detta sätt säkerställs en nära koppling mellan det politiska reformarbetet centralt och kontakterna med den afghanska regeringen, respektive biståndsarbetet och det civila och militära kapacitetsstödet på det regionala och lokala planet. Sveriges TST leds av den seniora civila representanten (), som samordnar den samlade svenska insatsen i norra med dess politiska, bistånds- och säkerhetsstödjande delar. Gemensamt för hela insatsen är stödet till afghansk institutions- och kapacitetsuppbyggnad. Civil personal består av t.ex. politiska rådgivare, utvecklingsrådgivare och polisrådgivare samt personal för säkerhetsskydd. Huvuduppgiften för biståndsenheten är att bedriva ett långsiktigt biståndssamarbete i enlighet med regeringens strategi för utvecklingssamarbetet med . Det svenska militära förbandet arbetar fortsatt inom ramen för ISAF-insatsen och är liksom tidigare inordnat i dess ledningsstruktur, men företräds gentemot civila afghanska myndigheter av SCR i dennes egenskap av chef för den samlade svenska insatsen. Samsyn, samordning, och vid behov, nära samverkan ska prägla den samlade svenska insatsen. Sammanblandning av genomförandet av biståndsinsatser och militära uppgifter ska dock undvikas. Det militära Prop. 2012/13:41 bidraget ska stödja uppbyggnaden av de afghanska säkerhetsstrukturernas förmåga och därigenom bidra till att skapa säkerhet för att möjliggöra civila insatser och långsiktig utveckling under afghansk ledning. En fortsatt samverkan mellan det militära och civila bidraget bör ske i syfte att upprätthålla en gemensam bild av utvecklingen. SCR spelar också en viktig roll i dialogen med afghanska civila motparter på olika nivåer samt med andra företrädare för det internationella samfundet. Den övergripande civila ledningen är inte minst en viktig politisk signal till afghanerna om att säkerhetsansvaret nu gradvis övergår till dem och att fortsatta närvaro inriktas på att stödja denna övergång med främst civila medel. Det militära förbandets uppgifter syftar framför allt till att stödja uppbyggnaden av de afghanska säkerhetsstrukturernas förmåga. 7.1Sveriges utvecklingssamarbete med och humanitära insatser 7.1.1 En reviderad samarbetsstrategi Biståndsinsatserna utgör en central del av samlade engagemang Det finns stora utvecklingsbehov inom är givarbilden splittrad och koordineringen av biståndet problematisk. Det svenska stödet bör vara fokuserat för att kunna kraftsamla på områden där har särskilda har en framträdande roll, inte minst vad gäller biståndseffektivitet, jämställdhet, utbildning samt demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Ett fokuserat svenskt bistånd kan tillsammans med stödet från de övriga nordiska länderna och genom EU spela en viktig roll för Mot bakgrund av den parlamentariska uppgörelsen , genomfördes en översyn av det svenska biståndet . motiverades av behovet att anpassa biståndet till den rådande situationen i landet och ta hänsyn till de processer som inletts efter London- och Kabulkonferenserna, inklusive den pågående transitionen när det gäller överlämnandet av säkerhetsansvaret. Givarsamfundet har inom ramen för Kabulprocessen bl.a. åtagit sig att senast kanalisera minst 50 procent av sitt stöd genom den afghanska regeringens system och öka anpassningen till den afghanska regeringens prioriteringar. god väg att uppnå dessa målsättningar, men noteras att få framsteg åstadkommits vad avser afghanska myndigheters kapacitet att hantera ökade resursflöden. Avsaknaden av reell utveckling avseende förbättrad samhällsstyrning är särskilt bekymmersam. beslutsfattare på politisk nivå och myndigheter måste leva upp till sina 2012/13:41 åtaganden, särskilt när det gäller förbättrad samhällsstyrning, ökad demokratisk legitimitet och bekämpande av korruption. I enlighet med överenskommelsen mellan regeringen, Socialdemokraterna och de gröna tillsattes en arbetsgrupp för att se över det svenska utvecklingssamarbetet med . Arbetsgruppens rapport och rekommendationer ligger till grund för den reviderade biståndsstrategin som antogs och som ska styra inriktningen av det svenska biståndet fram . Målet med det svenska utvecklingssamarbetet ska vara att människor som lever i fattigdom, särskilt kvinnor och flickor, ska få förbättrade levnadsförhållanden i ett fredligt och demokratiskt samhälle. Regeringen anser att det är angeläget med fortsatta och intensifierade ansträngningar för att stärka den afghanska förvaltningen på central, liksom på provins- och distriktsnivå, för att öka förmågan att leverera samhällsservice till medborgarna. utvecklingsengagemang ska vara långsiktigt och ses . Det svenska stödet ska bygga på ett ömsesidigt ansvarstagande och ett starkt afghanskt ägarskap. Förbättrad demokratisk utveckling och fattigdomsbekämpning ska vara det överordnande syftet med de samlade svenska insatserna. Stöd till förbättrad säkerhet är ett led i att uppnå detta. Denna inriktning har förstärkts ytterligare genom övergång till civil ledning och samordning av de samlade svenska insatserna i norra . 7.1.2Stöd till central nivå och nationella program Utvecklingssamarbetet ska, förutom ett stärkt stöd och tydligare inriktning på kapacitetsutvecklande insatser i norra , fortsätta att bidra till strategiska reformer och kapacitetsbyggande inom ramen för nationella program. Ansatsen är att på central nivå ska inrikta stödet på två huvudsektorer: 1) demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet, och 2) utbildning, med fokus på primärutbildning, särskilt när det gäller flickors möjligheter till skolgång. Den av administrerade fonden () har visat sig vara framgångsrik när det gäller utvecklingsresultat och stärkande av den afghanska förvaltningskapaciteten. Det är viktigt i synnerhet för stödet till ett gott samhällsstyre att identifiera nya och innovativa biståndsformer. Verksamhet som stärker civilsamhällets kapacitet och dess roll i ett pluralistiskt samhälle är angelägen. bör verka för ökat deltagande, jämställdhet, särskilt kvinnors, barns och ungdomars rättigheter, öppenhet, ansvarstagande och en starkare roll för det civila samhället. Särskilt angeläget är det att skapa förutsättningar för förändringsaktörer som arbetar med att förbättra öppenhet, ansvarsutkrävande gentemot statsmakten samt kampen mot korruption. Det är viktigt med riktade insatser i syfte att förebygga och bekämpa korruption. Möjligheten att ta till vara den afghanska diasporans erfarenheter och kompetens, i både och övriga , i genomförandet av det svenska biståndet bör undersökas och därmed bidra till en breddad aktörsbas i utvecklingssamarbetet. Det finns omfattande behov av att stödja uppbyggnaden av afghansk polis. Insatserna som bedrivs av flera givare är, liksom inom de flesta andra samhällssektorer, splittrade och givarkoordineringen bristfällig. bör verka för ett harmoniserat och koordinerat stöd inom polisområdet. bör särskilt verka för att underlätta transitionen inom polisområdet från ett i huvudsak militärt stöd till ett ökat civilt åtagande. bör fortsätta att bidra till att stärka den afghanska polisen och där stödet till uppbyggnaden av en afghansk polis under demokratisk kontroll kommer att vara viktigt. Detta ska främst ske genom fortsatt svenskt bidrag till EU:s polisinsats i , EUPOL . Att bidra till stärkandet av UNAMA som en viktig aktör för civila insatser och givarsamordning både centralt i och genom närvaro i norra , är viktigt för att minska fragmentiseringen av biståndet. ska genom EU arbeta för en förbättrad samordning och programmering av insatser i EU-kretsen och med andra givare. ska bidra till att för genomförs, och att det svenska stödet harmoniserar med och stärker EU:s bidrag till civil kapacitetsuppbyggnad. Ökad samverkan med EU och de nordiska länderna när det gäller både institutionsbyggande insatser och policydialog med afghanska företrädare är centralt för det svenska utvecklingssamarbetet. bör aktivt följa och påverka och fonder och program. Det internationella biståndet till kommer att vara angeläget för landets utveckling . Det är därför viktigt att även verkar aktivt för att internationella givare lever upp till sina åtaganden och utfästelser om bistånd till . Det svenska stödet via biståndsstrategin bör kunna öka . Det långsiktiga stödet uppgick till . En volymökning bör främst användas för att öka stödet till civila samhället. Dessutom kommer ökat stöd till norra att successivt behövas. Under förutsättning att effektivitet och lokalt ägarskap kan säkerställas samt att genomförandet är möjligt utifrån ett säkerhetsperspektiv kan det samlade civila stödet till norr komma att utgöra omkring en tredjedel av de totala insatserna. ska verka för ökad biståndseffektivitet. Samarbetet ska utgå från prioriteringar och präglas av ökad samordning och harmonisering samt anpassning till egna system och därmed stärkt afghanskt ägarskap. Bistånd till är förenat med stora risker. Ökad fokus på riskhantering när det gäller utformning och genomförandet av biståndet är därmed viktigt. De svenska insatserna ska präglas av känslighet för potentiella konflikter och ha en konfliktförebyggande ansats samt vid behov kunna agera flexibelt och snabbt. Det ska finnas en strävan att ha en väl sammanhållen och koncentrerad samling av insatser med ett fåtal större insatser som kan kompletteras med mindre, innovativa och strategiska insatser. Det svenska humanitära biståndet till uppgår till totalt . kanaliserar det humanitära stödet främst genom WFP, ICRC, , , (), Aktion mot hunger (ACF), Svenska Röda Korset (SRK) och Norska flyktingrådet (NRC). 7.1.4Stöd till de norra provinserna i De stora behoven, långvariga närvaro i norr och transitionsprocessen motiverar en ökad fokusering av insatserna i det område där svensk militär är verksam. I norra bör förutsättningar undersökas för att arbeta integrerat med provins- och distriktsstrukturerna för att stärka institutionernas kapacitet och förmåga att erbjuda grundläggande samhällstjänster som ett viktigt bidrag till den pågående transitionen. Då budgetramarna sätts centralt, och medel inte alltid når provinsnivån, är det ofta mycket svårt att på provins- och distriktsnivå prioritera och genomföra utvecklingsinsatser. Oavsett sektor, är det därför angeläget att stärka kopplingarna till reformarbetet mellan central- och provinsnivå så att demokratiskt fattade beslut genomförs i praktiken och att den lokala nivån stärker sin kapacitet och absorptionsförmåga. En fungerande rättsstat inklusive en polis under demokratisk kontroll och en reformering av säkerhetssektorn är avgörande för att förebygga konflikter och för att långsiktigt stärka fred och skapa en trygg och säker miljö som möjliggör hållbar utveckling. Ökat företagande och ökad sysselsättning, inte minst för kvinnor och ungdomar, är särskilt prioriterade. Dessutom bör övriga kompetens inom civil kris- och konflikthantering ytterligare tas till vara. gör ett förnyat, långsiktigt åtagande för I samband med givarkonferensen i gjorde ett omfattande och långsiktigt åtagande för perioden , i linje med regeringens och oppositionens (Socialdemokraterna och de gröna) gemensamma inriktning om att bistånd till ska ses . Detta ligger också väl i linje med det åtagande som och det internationella samfundet gjorde i inom ramen för The Transformation Decade 20152024. Under detta årtionde ska det internationella samfundet fortsätta att stödja på det civila området, som åtar sig att leva upp till tidigare åtaganden och målsättningar för samhällsutveckling. består åtagande i att stödja med ett indikativt volymspann om sammantaget , enligt en ny strategi som kommer att utarbetas. Strategins tentativa inriktning ska följa konceptet Five Es for Afghan Development, det vill säga stöd till Education (primär-, sekundär-, högre- och yrkesutbildning), Enterprise (privatsektorutveckling, inklusive Rural Development (landsbygdsutveckling)), Employment (sysselsättningsåtgärder, bland annat i kontexten av reduceringen av de afghanska säkerhetsstyrkorna), Empowerment (genom stärkande av respekten för mänskliga rättigheter och då särskilt kvinnors och flickors möjligheter att åtnjuta sina rättigheter, det civila samhället, fredsprocessen, samt Prop. 2012/13:41 stärkande av rättsstaten) och Economic Integration (förtroendeskapande och gränsöverskridande projekt i den regionala dimensionen), samt (strategisk resurshantering). Från svensk sida, och av det internationella samfundet i övrigt, har tydliga krav formulerats beträffande ömsesidighet, utvärdering och resultatfokusering när det gäller det framtida stödet. Detta var också ett bärande tema vid , där och det internationella samfundet enades om att utarbeta en mekanism för uppföljning och utvärdering i de gemensamma åtagandena, med tydliga krav på konditionalitet i relationen mellan givare och mottagare (). Endast genom ett ökat afghanskt ansvarstagande och ägarskap kan en långsiktigt hållbar utveckling uppnås. Det civila samhället har en viktig roll att spela i detta sammanhang, något som underströks av bl.a. vid . 7.2.1Senior civil representant i Mazar-e i norra I proposition 2009/10:38 angavs att regeringen hade för avsikt att stärka den regionala enhetens samlade möjligheter genom att inrätta en ledande civil funktion, för att bl.a. bistå med samordning och kontakter med bland annat afghanska myndigheter i området. Denna ledande civila funktion vid den regionala enheten inrättades . Funktionen benämns svensk senior civil representant () i Mazar-e . Den civila representanten tillhör organisatoriskt ambassaden i med placering i Mazar-e . Den civila representanten har till sitt förfogande politiska rådgivare, utvecklingsrådgivare, polisrådgivare och annan civil personal. Syftet är att öka den samlade politiska närvaron i norra . insatser i norra ska präglas av ett samstämmigt civilt och militärt agerande. fungerade den civila representanten parallellt som en civil motsvarighet till den militära chefen med ansvar för att leda den civila personalen vid den regionala enheten. SCR ansvarade för övergripande politisk ledning, externa kontakter i den regionala enhetens verksamhetsområde i samverkan med den militära chefen, samt för svensk civil verksamhet i samma område, inklusive viss biståndsfinansierad verksamhet. har en övergång skett till en civil ledning för de samlade svenska insatserna i norra (se 6.2). Arbetet med att stärka de civila inslagen i insatser i fortsätter och utvecklas successivt. Övergången till civil ledning är av stor betydelse för att signalera att samlade insatser successivt får en starkare betoning på civila insatser och ett långsiktigt utvecklingssamarbete. bidrag till EUPOL och bidrar - genom , Bernadotteakademin och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap med 20 personer till EU:s polisinsats i , EUPOL Personalbidraget består i huvudsak av poliser, men också av juridiska experter, logistikexperter, m.m. ställer tillbaka en politisk rådgivare till förfogande för EU:s särskilda militära insats: Nuvarande och fortsatt svenskt deltagande i den har bidragit till den internationella säkerhetsstyrkan ISAF sedan den inrättades /02. ledningsansvar för PRT Mazar-e som ersatts av Transition Support Team (TST). Den huvudsakliga uppgiften för det svenska styrkebidraget är att stödja och utbilda de afghanska säkerhetsstyrkorna, i syfte att fortsätta processen med att överlämna säkerhetsansvaret från ISAF till de afghanska myndigheterna, och i enlighet med den afghanska regeringens Genom att tillhandhålla stöd vid operationer, samt utbilda och utöva mentorskap gentemot ANSF, har den svenska kontingenten bidragit till att förbättra de afghanska säkerhetsstyrkornas förmåga att initiera, planera, leda och genomföra operationer. som genomförs i det svensk-finska ansvarsområdet leds av har det svenska styrkebidraget utvecklats från ett bidrag med tyngdpunkt på förmågestöd till ett bidrag med fokus på rådgivare och instruktörer samt med ett begränsat förmågestöd. Den svensk-finska militära enheten har fram till och med ett områdesansvar för provinserna och , för att därefter som en följd av beslut fattade om reducering av det svenska militära bidraget och i enlighet med ISAF:s prioriteringar fokusera verksamheten till och . uppgår det svenska militära bidraget till cirka 400 personer på plats i och består av chef, stab och förband. kommer även en omstruktureringsstyrka om cirka 100 personer att finnas på plats i syfte att påbörja avveckling av Förbandet består bl.a. av en reducerad kompanienhet som utgår från den svenskledda militära enhetens ansvarsområde samt vakt-, eskort-, underrättelse-, sjukvårds- och I det svenska bidraget ingår även en helikopterenhet för medicinsk evakuering samt taktisk obemannad flygfarkost (TUAV) för förbättrade möjligheter att inhämta underrättelseinformation. Manöverenheter har tillförts under begränsade perioder som tillfälliga förstärkningar, till exempel i samband med förbandsrotationer. Det svenska bidraget till ISAF omfattar även personal i militära rådgivningsgrupper (MAT) samt instruktörer vid den afghanska arméns stabs- och funktionsskolor. har också personal vid de staber som leder ISAF. bidrag till den svenskledda militära enheten består, fram , bl.a. av skytteenheter samt stabsresurser, inkluderat ställföreträdande chef för den militära delen av TST. Den största förändringen är att en fördjupad militär samverkan kommer att etableras mellan , , och . Denna samverkan kommer att inledas men först kommer organisationen intas i sin helhet. Det gemensamma förbandsbidraget ska vara fullt operativt och därefter verka i området fram till och med . Det svenska förbandet uppgår till cirka 300 personer på plats i insatsområdet och består av bl.a. rådgivare, underrättelse-, vakt-, eskort-, sjukvårds- och logistikenheter, instruktörer vid den afghanska arméns stabs- och funktionsskolor samt personal vid de staber som leder ISAF. Utöver detta ingår även en helikopterenhet för medicinsk evakuering och, till och med maj, en taktisk obemannad flygfarkost. I förbandet ingår även en svensk juridisk rådgivare och en rådgivare i jämställdhetsfrågor. Det fördjupade nordiskt-lettiska samarbetet innebär en ytterligare tyngdpunktsförskjutning från stridande till stödjande. En stor skillnad är även att det svenska styrkebidraget inte regelbundet kommer att verka i provinserna , vilket innebär en minskad förmåga att stödja de afghanska säkerhetsstyrkorna i dessa provinser. Huvuddelen av den svenska personalen kommer även fortsättningsvis att vara engagerad i norra . Denna proposition ligger endast till grund för beslut vad avser den svenska närvaron 2013. Samarbetet sträcker sig emellertid enligt plan fram då det svenska militära bidraget i dess nuvarande utformning avslutas. Inriktningen är att , om så efterfrågas, bidrar i form av en ren utbildningsinsats om 200 personer, inklusive instruktörer och de stöd- och skyddsfunktioner som utbildningsinsatsen behöver. Annan militär verksamhet kommer då att vara avslutad. De internationella truppförstärkningar och omstruktureringar som genomfördes och som möjliggjorde ett högt operativt tempo har ersatts av omfattande truppreduceringar såväl i som helhet som i det norra området där det svensk-finska styrkebidraget verkar. Inledningsvis berörde neddragningarna framför allt de militära förstärkningar som tillfördes , men majoriteten av ISAF-länderna har signalerat sin tydliga avsikt att i enlighet med transitionens fortskridande genomföra reduceringar under 2013-2014. Behovet av resurser för medicinsk evakuering kvarstår även efter truppreduceringarna. Den svenska helikopterenheten för medicinsk evakuering kommer att förstärkas . I samband med att helikoptersystem 10B ersätts med tillförs en tredje 2012/13:41 helikopter till insatsområdet, vilket bidrar till en ytterligare förbättrad förmåga för det norra operationsområdet. De amerikanska helikoptrar som tillfördes norra området som ett led i de amerikanska förstärkningarna av ISAF är fortsatt på plats, vilket tillsammans med övriga nationers resurser täcker behoven , inom vilken ram också det nordisk-lettiska förbandsbidraget kommer att verka. Regeringens överväganden om fortsatt svenskt deltagande i den internationella Regeringens förslag: Efter överläggningar med Socialdemokraterna och de gröna föreslår regeringen att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 785 personer till förfogande för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) till utgången av december månad 2013, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av Regeringens bedömning: Under inledningen av 2013 kommer den svenska planerade militära insatsen på plats i att utgöras av ca 400 personer. avses den svenska militära insatsen ha minskat med ca 100 personer, till ca 300 personer på plats Därutöver tillkommer den svenska helikopterenheten samt personal till stöd för avveckling av camper och hemtransport av utrustning och materiel. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Som regeringen redogjort för (avsnitt 5) har bemyndigat etablerandet av en internationell säkerhetsstyrka i genom beslut i enlighet med kapitel VII. beslut utgör därmed en tydlig folkrättslig grund för insatsen. Regeringen konstaterar även att ISAF verkar i på inbjudan av den afghanska regeringen. Den svenska insatsen utgör enligt regeringens bedömning en väpnad styrka enligt 15 kap. 16 § regeringsformen. Där framgår det att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land, om inte ett medgivande till detta givits i lag, eller det finns en skyldighet enligt en internationell överenskommelse Eftersom ett bemyndigande i lag saknas för regeringen i detta fall och eftersom någon internationell överenskommelse inte ingåtts som innebär en skyldighet att ställa en svensk väpnad styrka till förfogande för insatsen, ska regeringen begära medgivande för deltagande med en väpnad styrka inom ramen Medgivandet bör enligt regeringens mening gälla under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för den internationella säkerhetsstyrkan i från . mandat har genom säkerhetsrådets resolution (2012) utsträckts att gälla till och med . FN kan antas fortsätta att förlänga mandatet för den internationella säkerhetsstyrkan så länge den kommer att verka. Det internationella engagemanget i är långsiktigt och syftar till att möjliggöra stabilisering och utveckling av landet i demokratiska former. Det är av stor vikt att det internationella samfundet, inklusive , fortsatt stödjer och bistår den afghanska regeringen i dess strävan efter ett stabilt och säkert samhälle. Säkerhetsläget i måste vidare betraktas ur ett regionalt perspektiv. En negativ utveckling i landet får konsekvenser för säkerheten i regionen och även globalt. engagemang för är långsiktigt.