prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — 1 COFOG (Classification of the functions of the government) syftar till att redovisa sektorns uppgifter efter deras funktion eller ändamål. har anpassat indelningsgrunden. Tabell 3.1 Antalet anställda och andelen kvinnor och män i procent 2010 och 2011 fördelade efter COFOG-grupper Grupper, antal resp. procent Fritidsverksamhet, kultur och religion 1Näringslivsfrågor, miljöskydd samt bostadsförsörjning och samhällsutveckling. 2Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård. Andelen visstidsanställda är oförändrad En knapp femtedel av statens anställda har visstidsanställning och av dessa var något fler kvinnor än män. är förhållandet det omvända. Andelen visstidsanställda skiljer sig åt mellan olika myndigheter. , , fanns den högsta andelen visstidsanställda inom universitet och högskolor. Av tabell 3.2 framgår andelen kvinnor och män fördelat på olika kompetenskategorier 2011. Fördelningen överensstämmer i stort med 2010. återfinns fler män än kvinnor i gruppen ledningskompetens. I gruppen stödkompetens har andelen kvinnor ökat . Det är nu en helt jämn könsfördelning i gruppen kärnkompetens. Tabell 3.2 Andelen kvinnor och män fördelat på olika kompetenskategorier 2011 1Ledningskompetens: personal med formellt personalansvar som har till uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer, oavsett om uppgifterna avser kärn- eller stödkompetens. 2Kärnkompetens: personal med sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. 3Stödkompetens: personal med stödfunktion för lednings- och kärnkompetens, utan specifik sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. Fler äldre och färre yngre i staten Staten har en äldre personalstyrka än arbetsmarknaden i övrigt. var medelåldern för statligt anställda . Genomsnittsåldern på de statsanställda har sjunkit med . I avrundade tal är den dock alltjämt för både kvinnor och män. En stor anledning till detta är att utbildningsnivån i statlig sektor är högre än på arbetsmarknaden i övrigt, vilket innebär att de anställda i den yngsta åldersgruppen är få. Åldersfördelningen i staten 2011 överensstämmer i stort med 2010, dvs. 27 (26) procent av de statsanställda var eller äldre och 22 (22) procent var . På hela arbetsmarknaden var endast eller äldre, medan var yngre än 35 år2. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Diagram 3.2 Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt 2011, andel fast anställda av de sysselsatta i arbetskraften 15-34 35-44 45-54 55-65 66-74 Källa: Statistika centralbyrån. Fler tar ut ålderspension efter 65 Antalet nybeviljade ålderspensioner minskade 2011 jämfört med , men ligger fortsatt på en hög nivå. Totalt uppgick antalet nybeviljade ålderspensioner till 5 131 jämfört med 5 441 och 4 725 under 20093. För kvinnorna var minskningen och för männen . är trenden att fler väljer att ta ut sin pension . liksom 2010 var det som avgick med pension efter att de uppnått , som avgick den månad då de fyllde , och som avgick innan de fyllde . Av männen var det som tog ut sin pension medan av kvinnorna gjorde det. Antalet statsanställda med månadslön och som är eller äldre har fortsatt att öka och uppgick till 1 165 personer, att jämföra med 974 personer 2010, 808 personer 2008 och drygt 30 personer 2002. Ökningen uppgår till . Jämfört med 2010 har ökningen skett inom såväl samtliga kompetensnivåer, även oklassade, som bland kvinnor och män. Fördelningen efter kompetenskategori och kön framgår av tabell 3.3. 2 Data är insamlade och skattas . Populationen skiljer sig något från den åldersstruktur som redovisas i diagram 5.6, avsnitt. 5.3.2.9 Här redovisar läget per . I underlag ingår affärsverken. Dessa ingår inte i de siffror avseende staten som () redovisar. 3 I antalet med nybeviljade ålderpensioner har inte de som har avgått med pensionsersättning eller sjukpension inräknats. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Tabell 3.3 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön Medianåldern för pensionsavgångar är fortsatt lika för kvinnor och män Medianåldern för de statsanställda som har gått i pension4 är fortsatt lika för kvinnor och män och uppgår även till . Av diagram 3.3 framgår utvecklingen . finns det inga skillnader mellan könen vad gäller medianåldern vid pensionsavgångar. Diagram 3.3 Medianålder då statsanställda kvinnor och män lämnat sin anställning i pensioneringssyfte 19982011 Andelen beviljade delpensioner av totalt antal möjliga har sjunkit . Som framgår av tabell 3.4 var det fortfarande fler män som beviljades en delpension med en omfattning på . Andelen kvinnor som beviljats delpension med en omfattning på eller mindre är fortfarande betydligt större än andelen män. Tabell 3.4 Beviljade delpensioner 2010 och 2011 Av tabell 3.5 framgår att nybeviljade delpensioner är vanligast hos anställda inom kompetenskategorin kärnkompetens och minst vanliga inom ledningskompetens. Tabell 3.5 Andelen nybeviljade respektive löpande delpensioner hos anställda inom lednings-, stöd- och kärnkompetens Antalet nybeviljade delpensioner minskar minskade det totala antalet nybeviljade delpensioner med . efter införandet av avtalet om delpension var det fler män än kvinnor som beviljades delpension. har fler kvinnor beviljats förmånen. Av de individer i åldern som har haft möjlighet till delpension beviljades 4 Här ingår ålderspension, pensionsersättning, särskild pensionsersättning och sjukpension. Beviljade delpensioner står i relativ god proportion till kompetenskategoriernas relativa andel (se tabell 3.2). Jämn könsfördelning i staten Staten är den sektor som har jämnast könsfördelning på arbetsmarknaden. Andelen kvinnor bland de anställda har ökat . fanns det fler kvinnor än män bland de statsanställda (50,). var andelen kvinnor , dvs. samma nivå som 2010. Av tabell 3.1 framgår dock att könsfördelningen skiljer sig åt mellan COFOG-grupperna och därmed också mellan myndigheter och kompetenskategorier. Andel kvinnor och män med chefsuppgifter Andelen kvinnliga chefer har långsiktigt ökat i staten. Totalt finns nu ca 5 300 kvinnliga chefer, vilket motsvarar av alla chefer att jämföra med ca 3 2001. Fördelning av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt, m.m. anställde regeringen totalt 30 myndighetschefer, 18 var män och 12 var kvinnor. Andelen kvinnor var . Bland myndighetscheferna var andelen kvinnor , vilket innebär en ökning . Som en följd av förändringar i myndighetsstrukturen har det totala antalet myndighetschefer, som regeringen anställer, ökat från 2011 till 2012. Tabell 3.6 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 1Regeringen anställer rektorer vid statliga universitet och högskolor efter förslag från lärosätets styrelse. 2Här ingår museichefen vid . 3Häri ingår myndighetschefer med andra eller unika titlar såsom ombudsmän, direktörer, ordföranden samt rikspolischef, riksåklagare etc. 4Inklusive vikarierande myndighetschefer. 3.4 Den etniska och kulturella mångfalden Andelen anställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka Andelen anställda med utländsk bakgrund i staten ökar stadigt och uppgick . Det är en ökning jämfört med och en lika stor ökning som var . Totalt 32 782 statsanställda har utländsk bakgrund. Bland de nyanställda i staten har utländsk bakgrund, vilket är högre än andelen 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA individer med utländsk bakgrund bland förvärvsarbetande på hela den svenska arbetsmarknaden, men lägre än andelen i befolkningen. Ökningen bland nyanställda är . I och med att andelen individer med utländsk bakgrund bland de nyanställda i staten, jämfört med övriga arbetsmarknaden, ökar så ökar även andelen anställda med utländsk bakgrund i staten snabbare än bland det totala antalet förvärvsarbetande. Andelen i staten har ökat . Bland de förvärvsarbetande på hela den svenska arbetsmarknaden var ökningen . Den senast tillgängliga uppgiften om förvärvsarbetande är då av de förvärvsarbetande hade utländsk bakgrund. Andelen kvinnor i statsförvaltningen med utländsk bakgrund var , och andelen män var 2011. Att andelen är lägre bland män hänger samman med strukturen i de tre mest mansdominerade verksamhetsinriktningarna, Försvar, Näringslivsfrågor m.m. samt Samhällsskydd och rättsskipning. Inom dessa verksamhetsinriktningar har mellan av de anställda utländsk bakgrund. De låga andelarna kan till viss del förklaras av en skev könsfördelning och det krav på svenskt medborgarskap som följer av lag bl.a. lagen (1994:260) om offentlig anställning, förkortad , eller av säkerhetsklassning som gäller för vissa arbetsuppgifter inom dessa verksamhetsinriktningar. Att en betydande andel av verksamheterna bedrivs i regioner med få i befolkningen med utländsk bakgrund kan också ha betydelse. Medelåldern är lägre bland personer med utländsk bakgrund. Den totala andelen anställda i åldrarna var 2011, medan andelen i gruppen anställda med utländsk bakgrund var . Andelen äldre är generellt lägre bland anställda med utländsk bakgrund. Bland samtliga statligt anställda var 2011 andelen som var eller äldre , men bland anställda med utländsk bakgrund . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Var och på vilka kompetenskategorier inom staten finns de anställda med utländsk bakgrund? Andelen med utländsk bakgrund skiljer sig avsevärt åt mellan regioner, men kanske främst mellan storstadsområden och landsbygd. Utanför de tre storstadsområdena är andelen personer med utländsk bakgrund lägre än genomsnittet. Det gäller oavsett om jämförelsen görs för befolkningen, samtliga sysselsatta på arbetsmarknaden eller statligt anställda. Högst andel med utländsk bakgrund i staten finns i de tre storstadsområdena , och , där andelarna är 18,1, 2011. Anställda med utländsk bakgrund är något över genomsnittet i kategorin kärnkompetens och under genomsnittet i kategorierna lednings- och stödkompetens. Tabell 3.7 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten samt för befolkningen i arbetsför ålder 2010 och 2011 1Avser personer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska och frivilliga medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej. 2Som nyanställda räknas individer som inte var anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år. 3Källa: () registerbaserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS). I RAMS ingår egna företagare och personer vars arbetstidsomfattning är . 4Källa: SCB:s befolkningsstatistik. Andelen anställda med utländsk bakgrund varierar mellan olika delar av statsförvaltningen då verksamhetens karaktär har betydelse. Den högsta andelen anställda med utländsk bakgrund, , finns inom COFOG- gruppen Utbildning. Det är också denna grupp som har flest anställda i statlig sektor. tetens och högskolornas verksamhet karaktäriseras av internationellt samarbete inom både forskning och utbildning och rekryteringar sker ofta internationellt. Det förklarar den relativt höga andelen anställda med utländsk bakgrund inom gruppen. Även andelen nyanställda med utländsk bakgrund är högst inom Utbildning, 2011. COFOG-gruppen Socialt skydd m.m. har den näst högsta andelen anställda med utländsk bakgrund, . Övriga fem grupper har andelar under genomsnittet på . Gemensamt för alla COFOG-grupper utom Fritidsverksamhet, kultur och religion, är att andelen anställda med utländsk bakgrund successivt ökat 2011. Inom COFOG-gruppen Fritidsverksamhet, kultur och religion ökar även andelen med utländsk bakgrund, men inte . Det beror delvis på att förändringarna inom denna, den minsta, gruppen påverkas procentuellt mer även av små förändringar i antalet anställda. Här finns endast totalt cirka 2 800 anställda varav 360 med utländsk bakgrund. Ökningen i staten som helhet var . Personalomsättningen är också relativt sett högst inom denna grupp. Den lägsta andelen anställda med utländsk bakgrund finns inom Försvar, där av de anställda har utländsk bakgrund. Inom både grupperna Försvar och Näringslivsfrågor m.m., där affärsverken finns, samt inom gruppen Samhällsskydd och rättsskipning, finns befattningar som förutsätter svenskt medborgarskap. Detta krav kan antas sänka andelen anställda med utländsk bakgrund inom dessa COFOG-grupper. Inom gruppen Försvar har endast 80 av 24 600 anställda annat medborgarskap än svenskt, vilket motsvarar en andel om av de anställda. Inom gruppen Samhällsskydd och rättsskipning är motsvarande antal 300 av 48 000 anställda, motsvarande . Inom den största gruppen Utbildning, som har 67 500 anställda, har 9 100 personer utländskt medborgarskap, vilket motsvarar en andel om , att jämföra i statsförvaltningen och i befolkningen mellan . Tabell 3.8 Andelen anställda med utländsk bakgrund fördelade på COFOG-grupper och kompetenskategorier 2011 Fritidsverksamhet, kultur och Anm. Uppgifterna i tabellen baseras på alla anställda med månadsavlönad anställning hos samtliga medlemmar. Timavlönade m.fl. ingår inte. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Diagram 3.4 Personalrörlighet fördelad på kompetenskategorier och ålder 2010 och 2011 Mellan uppgick personalrörligheten5 i staten till . Det innebär att rörligheten är oförändrad i jämförelse med perioden . Med personalrörlighet avses här nyanställningar och avgångar vid myndigheterna oavsett om det skett inom staten eller i förhållande till andra arbetsmarknadssektorer. Högre rörlighet bland yngre än äldre I likhet var rörligheten totalt sett högre bland anställda , för att sedan avta med stigande ålder. Personalrörligheten var också högre inom kompetenskategorierna kärn och stödkompetens än inom kategorin ledningskompetens, framför allt i den yngsta åldersgruppen. Skillnaderna i personalrörligheten mellan kvinnor och män var marginella. 3.6 Antalet uppsägningar i staten bildades av parterna på den statliga arbetsmarknaden i samband med att de enades om för statligt anställda. Stiftelsens uppgift är att administrera och genomföra de aktiviteter som uttrycks i . När en statsanställd blir uppsagd på grund av arbetsbrist är det uppgift att så långt som möjligt förhindra att han eller hon blir arbetslös. Detsamma gäller när någon till följd av omlokalisering väljer att inte följa med till den nya orten. Stödet till de uppsagda är individinriktat och utgår ifrån regeringens arbetslinje. Sedan starten har cirka 92 000 personer omfattats av . Inflödet har varierat mellan 2 000 och 4 000 personer . 5 Personalrörlighet beräknas utifrån det lägsta av värdena för antalet nyanställda respektive de som slutat i förhållande till det genomsnittliga antalet anställda . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Diagram 3.5 Totalt inflöde av uppsagda till anmäldes 2 111 personer till . var inflödet av personer med tidsbegränsad anställning i majoritet varav flertalet kom från universitets- och högskolesektorn, jämfört 2010. Att andelen har ökat för de med tidsbegränsad anställning beror på att antalet personer som anmäldes till stiftelsen med en tillsvidareanställning kraftigt minskade . Andelen kvinnor respektive män i inflödet var oförändrat i jämförelse med 2010, dvs. kvinnor och män. Snittåldern sjönk , jämfört med 2010. De personer som är aktuella för stiftelsens insatser är de som ännu inte fått en permanent lösning av sin arbetssituation. Vid utgången av uppgick dessa totala till 4 863 personer, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Bland de personer som är aktuella för stiftelsens insatser har hälften en tillfällig lösning eller omfattas av en mer målinriktad åtgärd. De allra flesta av dem har en tillfällig anställning. Andra har praktik inskolning, utbildning eller håller på att starta upp ett eget företag. Jämfört med 2010 har andelen i tillfällig lösning och målinriktad åtgärd ökat , från . lämnade 3 014 personer . avskrevs för att de fick ett nytt arbete eller startade eget företag, medan gick i pension. fick av de tillsvidareanställda ett nytt jobb eller en annan lösning innan uppsägningstidens slut. sat anställda fick en lösning från uppsägningen. Av dem som fick ett nytt arbete 2011 gick de flesta till en ny anställning inom statlig sektor. Samma förhållande gällde 2010. Skillnaden är att 2011 visar på en jämnare fördelning mellan de som fått arbete inom statlig sektor och de som fått arbete inom privat sektor. uppgick sjukfrånvaron i de statliga myndigheterna till av den tillgängliga arbetstiden, vilket är en oförändrad nivå jämfört med föregående år. minskade mäns sjukfrånvaro i motsvarande grad. Kvinnors sjukfrånvaro var dock fortfarande mer än dubbelt så hög som männens. Sjukfrånvaron för anställda i åldersgrupperna var oförändrad , medan sjukfrånvaron för åldersgruppen respektive 30 till ökade marginellt . De yngstas sjukfrånvaro, anställda , har dock legat stadigt kring av den tillgängliga arbetstiden . När det gäller utvecklingen av långtidsfrånvaron, dvs. , som en andel av den totala sjukfrånvaron har minskningarna fortsatt. Från en utgångsnivå på 2008 har långtidsfrånvarons andel stadigt minskat till 2011. Inom statens olika COFOG-gupper (se avsnitt 3.1) ser utvecklingen av sjukfrånvaron något olika ut. varierade den inom de olika grupperna från till av den tillgängliga arbetstiden. Gruppen Försvar hade den lägsta totala sjukfrånvaron. Den högsta totala sjukfrånvaron återfinns inom gruppen Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård. Detta återspeglar gruppernas könsfördelning, då sjukfrånvaron för kvinnor var betydligt högre än för män. Överlag har sjukfrånvaron minskat på samtliga områden . var den genomsnittliga minskningen . var sjukfrånvaron oförändrad. I de respektive verksamhetsområdena var trenderna mer blandade . I tre av de sju COFOG-grupperna fortsatte den 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA totala sjukfrånvaron att minska. Bland dessa var Fritidsverksamhet den grupp som svarade för den största genomsnittliga minskningen. Inom gruppen Utbildning var den totala sjukfrånvaron oförändrad, medan den ökade marginellt i de resterande grupperna. hade 98 myndigheter oförändrad eller minskad sjukfrånvaro, medan 99 myndigheter hade ökad sjukfrånvaro jämfört med . Sjukfrånvaron minskade i störst utsträckning bland de små myndigheterna. I 23 av 39 myndigheter med mindre än 50 årsarbetskrafter, dvs. , minskade sjukfrånvaron jämfört med . Bland medelstora myndigheter hade 60 av totalt 125, dvs. , minskad eller oför- eller fler hade 15, dvs. frånvaro, medan 18, dvs. , hade ökad sjukfrånvaro. Detta utgör en betydande avvikelse från föregående års mest dominerande trend, där det oftast har varit bland de stora myndigheterna som sjukfrånvaron minskat. Under t.ex. 2010 var det av de stora myndigheterna, 25 av 32, som hade minskad eller oförändrad sjukfrånvaro , jämfört av de små och medelstora myndigheterna. Diagram 3.6 Sjukfrånvaro som andel av tillgänglig arbetstid, totalt och uppdelat på kön och ålder 20102011 Källa: Statskontoret. Under de senaste drygt 20 åren har sjukfrånvaron varit lägre i staten än i de andra arbetsmarknadssektorerna. Under dessa har sjukfrånvaron i staten aldrig varit så låg som den var 2010. Enligt arbetskraftsundersökningar ökade sjukfrånvaron i staten 2011 till . Att statsanställda i snitt är mindre sjuka än andra hänger samman med att staten har en större andel anställda med tjänstemannayrken än de andra arbetsmarknadssektorerna. Om man skulle jämföra enbart tjänstemannagrupper inom de olika sektorerna med varandra skulle skillnaderna bli mindre. Samtliga sektorer följer samma trend, dock nådde sjukfrånvaron inom staten, inte ens , upp till mer än lite . finns krav på att myndigheterna redovisar uppgifter om sjukfrånvaro i sin årsredovisning. Eftersom definitioner och mätmetoder är helt olika mellan sjukfrånvarouppgifterna i årsredovisningarna och SCB:s arbetskraftsundersökningar är dessa siffror inte jämförbara med de som visas i diagrammet nedan. Diagram 3.7 Sjukfrånvaro 1990-2011 enligt SCB:s Antalet statsanställda med nybeviljad sjukpension, enligt det statliga pensionsavtalet PA 03, har minskat för såväl kvinnor som män (se tabell 3.9). Tabell 3.9 Anställda som har beviljats tillfällig sjukpension respektive sjukpension 2009 och 2010 Anm. I det redovisade antalet individer som beviljats sjukpension ingår även personer som tidigare beviljats tillfällig sjukpension. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Av de statsanställda som 2011 beviljades sjukpension eller tillfällig sjukpension på heltid var kvinnor. Detta är en minskning med en procentenhet jämfört med . För tillfällig sjukpension på deltid var andelen kvinnor , vilket är en minskning då andelen kvinnor uppgick till . Medianåldern för personer som beviljades sjukpension steg , från till . Året innan sjönk medianåldern med efter att ha stigit 2009. var medianåldern för kvinnor som beviljades sjukpension jämfört med . För män var medianåldern och 9 månader jämfört med året innan. Av i statlig sektor (dnr S2012/5900/) framgår bl.a. följande. Statligt anställda är i högre grad nöjda med sina arbeten. En större andel statligt anställda anser att de har ett i hög grad intressant och stimulerande arbete i jämförelse med arbetsmarknaden totalt. Denna andel har ökat när frågan först fanns med i undersökningen och uppgår till i jämförelse på arbetsmarknaden totalt sett. Sammantaget upplever anställda i staten sitt arbete positivt i större utsträckning än arbetstagare i allmänhet. Det gäller särskilt den fysiska arbetsmiljön där svaren på frågorna i vissa fall är mycket mer positiva än för samtliga sysselsatta. En större andel statsanställda än i övrigt på arbetsmarknaden upplever exempelvis att de har ett omväxlande, obundet och meningsfullt arbete som de i det stora hela är nöjda med. En högre andel statligt anställda anser att de har för svåra arbetsuppgifter. Även i tidigare arbetsmiljöundersökningar har staten särskiljt sig på detta sätt. Det är också en statistiskt signifikant högre andel statsanställda som upplever att de har alldeles för mycket att göra. 6 arbetsmiljöundersökning som genomförs på uppdrag av . Undersökningen omfatttar cirka 130 frågor inom olika områden. Antal svarande var 12 270, varav 685 var anställda i staten, dvs. av de svarande. Sex av tio statsanställda uppger att arbetet ger möjlighet att lära nytt och utvecklas i yrket . Det är signifikant fler än de bland samtliga sysselsatta. Andelen anställda i staten som upplever att arbetet ger möjlighet att utvecklas, att lära nytt och som fått minst fem dagars utbildning på betald arbetstid är högre än inom övriga arbetsmarknadssektorer. Statsanställda är mer nöjda med sina arbetstider än anställda på arbetsmarknaden som helhet, och de har även möjlighet att påverka såväl innehåll som övriga arbetsförutsättningar, till exempel förläggning av arbetstid. Medarbetarskap och ledarskap är generellt mer betydelsefullt för arbetsmiljön på de flesta statliga arbetsplatser än de fysiska arbetsmiljöfaktorerna. I de frågor som rör möjlighet till uppmuntran, stöd och hjälp och besked om vad som ska prioriteras från chefer är resultaten för staten i nivå med arbetsmarknaden totalt sett. Under har andelen arbetstagare minskat som instämmer i påståendet att det alltid/för det mesta är svårt att framföra kritiska synpunkter på arbetsförhållanden. Resultatet arbetsmiljöundersökning visar dock en ökning inom samtliga arbetsmarknadssektorer . Inom den statliga sektorn och landstingssektorn uppgår andelen till . Den är som lägst, , inom den privata sektorn. För samtliga sektorer är utfallet . Den totala andelen anställda på arbetsmarknaden, som anger att de varit utsatta för våld eller hot om våld uppgår till , dvs. samma nivå som 2009. Andelen bland anställda inom staten uppgår till , att jämföra 2009. Bland statligt anställda kvinnor är det vanligare med upplevelsen av genusgrundade trakasserier i form av exempelvis nedvärderande kommentarer eller att man på grund av kön inte tar notis om en persons mening. Omfattningen av dessa problem har varit ganska i förhållande till tidigare undersökningar där även den statliga sektorn varit överrepresenterad i förhållande till arbetsmarknaden totalt. 3.8 Lönenivåerna och lönebildningen