prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — har en stor del av verksamheten ägnats åt uppstartsarbete. Myndigheten för kulturanalys har delat upp sin verksamhet i ett antal ansvarsområden: 1.utvärdering av regeringens kulturpolitik, 3.den statliga verksamhetsstyrningen, 5.mångfald, tillgänglighet och jämställdhet, För varje område har myndigheten formulerat särskilda mål och utformat en strategi för arbetet. Vissa frågor har myndigheten bearbetat internt, andra genom att ge uppdrag till externa utvärderare eller analytiker. Myndigheten för kulturanalys har, förutom sin årsredovisning, lämnat två fristående rapporter till regeringen, Kulturanalys 2012 och Kultursamverkansmodellen en första utvärdering. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ett analysarbete har påbörjats inom samtliga områden där Myndigheten för kulturanalys har uppgifter, och mer fördjupat inom områdena kultursamverkansmodellen och jämställdhetsarbetet inom tre statliga institutioner. Både den struktur och det arbetssätt myndigheten valt för arbetet ger regeringen väsentligt bättre förutsättningar att framöver bedöma resultat och strategier inom kulturpolitiken. har Myndigheten för kulturanalys ansvar för den officiella statistiken på kulturområdet. För att med kvantitativa data ge aktörer på statlig, regional och lokal nivå en bättre överblick över området behöver verksamheten tillföras resurser för utvecklingen av denna uppgift. 3.4.6 Forskning inom kulturområdet Staten ger stöd till forsknings- och utvecklingsarbete inom kultursektorn. uppgick stödet till ca via anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Medlen har använts för projekt inom ansvarsområdet för de centrala museerna, , och och folkminnen. Vidare används medel för grundforskning inom naturvetenskap vid . Flera av kulturområdets institutioner bedriver forskningsanknuten verksamhet, bl.a. som beställare, som basinstitutioner för annan forskning vid arkiv och museer samt som institutioner med ansvar för forskningsprojekt. Insatserna har i stor utsträckning betydelse för universitetsforskningen eftersom det handlar om t.ex. grundläggande materialbearbetning som är en förutsättning för vidare forskning. Kulturinstitutionerna är alltså en viktig del av den forskningsinfrastruktur som tillför värdefullt material till framför allt den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen, men även till naturvetenskaplig forskning. I linje med propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) har fördelat för kultur- och kulturarvsforskning samt för en fortsatt satsning på konstnärlig forskning och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 konstnärligt utvecklingsarbete, inklusive en fortsatt finansiering av den nationella konstnärliga forskarskolan. fördelar medel till forskning och utveckling vid centralmuseerna i syfte att stärka kunskapsuppbyggnaden inom museisektorn. Medlen kan sökas av samtliga centrala museer. uppgick medlen till ca . Sammanlagt sju institutioner , , , , , Statens museer för världskultur och beviljades bidrag för olika projekt. Ungefär hälften av projekten är av forskningsinfrastrukturell karaktär, medan den andra hälften rör museivetenskapliga frågeställningar. har en särställning bland museerna genom sin omfattande forskningsverksamhet. Museet är erkänt som en av landets främsta institutioner för forskning om biologisk och geologisk mångfald samt samspelet mellan naturmiljö och människa. Samlingarna, forskarkompetensen och moderna analyslaboratorier utgör tillsammans en forskningsinfrastruktur av stor nationell och internationell betydelse. På arkivområdet bedrivs forskning och metodutveckling inom flera fält, bl.a. långsiktigt digitalt bevarande, digitalisering, standardisering, arkivredovisning och arkivpedagogik. är en central del av forskningens infrastruktur, särskilt på det humanistiska området. Myndigheten producerar t.ex. olika ingångar till källmaterialet, vilket underlättar vidare forskning inom olika områden. och folkminnen bedriver forskningsverksamhet i en rad olika projekt inom områden som språk, dialekt, folkminnen, ortnamn och personnamn. har myndigheten arbetat för att stärka sin forskningsprofil ytterligare och verksamheten inriktas alltmer mot egen kvalificerad forskning. Forsknings- och utvecklingsverksamheten vid har bedrivits enligt FoU- programmet för kulturmiljöområdet under 20062010 genom en ettårig förlängning av programperiodens perspektiv, temaområden och målsättningar. Programmet omfattar tre temaområden: Plats och tradition, Landskap med historia och Moderna kulturarv. har totalt 36 anslagsmottagare beviljats bidrag. gick mellan av anslaget till projekt vid universitet Andelen museer och länsstyrelser bland anslagsmottagarna har emellertid ökat från vid programperiodens början till vid slutet av perioden. Ett nytt FoU- program för perioden 20122016 har tagits fram. Det nya programmet innehåller sex forskningsteman och anslag kan sökas för forsknings- och utvecklingsprojekt, stöd till nätverk, seminarier och konferenser samt förstudier. Kulturinstitutionernas möjlighet att efterfråga, värdera och implementera forskning i sin verksamhet är grundläggande för deras förmåga att förmedla kunskap till samhällets olika aktörer och intressenter. Även om institutionerna generellt sett har ett gott nationellt samarbete med universitet och högskolor, och flera av dem även internationellt, bedömer regeringen att det finns ett behov av att stärka samverkan mellan kulturområdet och relevanta forskningsdiscipliner. I syfte att inspirera och visa på goda exempel på samverkan har därför ordnat ett seminarium om forskningssamverkan mellan universitet och högskolor respektive kulturinstitutioner. Kvaliteten på kulturinstitutionernas forskning återspeglas bl.a. i resultatmått som belyser publicering, tilldelning av externa forskningsmedel erhållna i konkurrens, besök av gästforskare samt externa utvärderingar, utmärkelser och andra slag av uppmärksamhet. I betänkandet Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter (SOU 2012:20) som redovisades till framgår att de statliga myndigheterna inom kulturområdet som ingick i undersökningen generellt sett håller en hög nivå i kvalitetssäkringen av sin forskningsverksamhet. Regeringen bedömer att institutionerna överlag har en god forsknings- och utvecklingsverksamhet. Särskilt utmärkande är , som är en forskningsinstitution med professorer och doktorander och där forskningen håller en internationellt sett hög kvalitet inom flera områden. 3.4.7 Kultur och hälsa För att öka kännedomen och sprida information inom området kultur och hälsa har regeringen gett i uppdrag att utveckla sin utåtriktade information om området. Det innebär bl.a. att tillgängliggöra goda exempel och nya arbetsmetoder, i synnerhet inom sjukvård och äldreomsorg. har bl.a. publicerat artiklar och medverkat på olika konferenser. Regeringen påbörjade en satsning i syfte att öka och fördjupa kunskapen om hur kultur långsiktigt kan bidra till att stärka äldres hälsa. Sammanlagt avsatte regeringen som stimulansmedel riktat till offentliga och privata aktörer inom sjukvårds- och omsorgsverksamhet. mottog ca 110 ansökningar från kommuner, landsting och privata vård- och omsorgsgivare som ansökte om sammanlagt . Det stora söktrycket visar på ett stort intresse för att utveckla området inom kommuner och landsting. Medlen har i enlighet med uppdraget fördelats till 24 mottagare. En extern utvärdering av insatserna kommer att sammanställas i en rapport och spridas till vård- och omsorgssektorn samt till kultursektorn i syfte att bidra till kunskap om hur kulturen kan komplettera traditionella metoder inom vård och omsorg. På flera håll ökar insikten om kulturens och kreativitetens betydelse för andra delar av samhället. Forskning visar att människor som deltar i kulturlivet eller kulturskapande har en bättre hälsa än de som inte deltar. Genom en ökad samverkan med andra politikområden kan kulturpolitiken bl.a. bidra till personlig utveckling, höjd livskvalitet och välbefinnande. Regeringens insatser i form av Kultur för äldre liksom försöken med Kultur på recept har fört kulturpolitiken närmare andra politikområden. På så sätt har kunskapen ökat om framkomliga former för samverkan och om hur kulturen kan vara en aktiv och bidragande part i den bredare samhällsutvecklingen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Kulturområdet ska i likhet med samhället i stort präglas av likabehandling och jämlika villkor för män och kvinnor. Samtliga myndigheter inom kulturområdet ska integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter, vilket framgår av myndigheternas instruktioner. Mot bakgrund av bl.a. propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) bedömer regeringen att det är nödvändigt att arbetet för att uppnå jämställdhet mellan könen fortsätter och ger avtryck på kulturpolitikens alla områden. Regeringen har därför satsat ytterligare på jämställdhet inom kulturområdet 2014. Stiftelsen , och har fått särskilda bidragsmedel för ändamålet för att förbättra villkoren för kvinnliga filmskapare, utveckla mer genusorienterade metoder för utställningsverksamhet inom museisektorn respektive till särskilda projekt inom musikområdet. har Myndigheten för kulturanalys genomfört en första utvärdering av de särskilda satsningar på jämställdhet inom film-, musei- och musiksektorn som regeringen beslutade om . Utvärderingen uppmärksammade särskilt strategier, tillvägagångssätt och resultat. Satsningarna skiljer sig åt vad gäller såväl förutsättningar som valda strategier och tillvägagångssätt. Det är dock enligt myndigheten för tidigt att göra bedömningar av resultat och effekter. Ytterligare resultat av arbetet med jämställdhetsintegrering redovisas under respektive avsnitt för verksamhetsområdena. Medvetenheten och kunskapen om jämställdhetsfrågor inom kulturområdet har ökat, men det finns behov av fortsatta insatser. En utveckling på området kräver än mer kunskapsinhämtning, analys och vilja till förändring. Som en del i detta arbete har regeringen genom förordningen (2011:124) med instruktion för Myndigheten för kulturanalys givit myndigheten i uppgift att särskilt bedöma utvecklingen av jämställdhet inom kulturområdet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kulturliv bidrar till kreativitet, mångfald och kvalitet. Betydelsen av jämställdhet inom filmen avses även tydliggöras i det nya filmavtalet som ska gälla från till utgången av 2015. I de kulturpolitiska målen anges att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Personer med funktionsnedsättning ska därför beaktas i alla regeringsinitiativ på kulturområdet. Inriktningsmålen inom områdena kultur, medier och idrott är följande(skr. 2009/10:166): -Möjligheten för personer med funktionsnedsättning att delta i kulturlivet ska förbättras. -Funktionshindersperspektivet ska vara integrerat i den ordinarie bidragsgivningen inom kulturområdet. -Medietjänster och film ska i större utsträckning utformas på ett sätt som gör dem tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Regeringen beslutade om en strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken i 20112016. Syftet med strategin är att presentera politikens inriktning med konkreta mål för samhällets insatser samt för hur resultaten ska följas upp . Inom ramen för strategin och utifrån inriktningsmålen har de sektorsansvariga myndigheterna inom de prioriterade områdena fått i uppdrag att lämna förslag till delmål med en struktur för hur målen ska följas upp. På kulturområdet är och sektorsansvariga myndigheter med uppgift att vara samlande, stödjande och pådrivande i arbetet för att nå de funktionshinderspolitiska målen. Myndigheternas delmål går ut på att öka fysisk tillgänglighet, öka tillgängligheten till information och att öka tillgängligheten till innehållet i verksamheten. Av målen framgår att det behövs mer och bättre utnyttjande av befintlig teknik syntolkning, textning och andra hjälpmedel samt bättre pedagogik och bemötande som kan fungera tillsammans med de konstnärliga uttryckssätten för att innehållet i verksamheten ska bli tillgängligt för alla. I syfte att undersöka hur väl delmålen är uppfyllda har i samråd med Handisam genomfört en enkätundersökning riktad till kulturområdet. Undersökningen visar bl.a. att av respondenterna har en handlingsplan för arbetet med att öka tillgängligheten samt att påbörjat arbetet med en handlingsplan. Vidare har av respondenterna inventerat enkelt avhjälpta hinder i de publika delarna av lokalerna. Därutöver har delvis inventerat enkelt avhjälpta hinder. har fullständigt åtgärdat enkelt avhjälpta hinder. Även har gjort en enkätundersökning som riktat sig till kulturmiljöenheterna på alla 21 länsstyrelser. Svaren visade bl.a. att det finns en god kunskap om tillgänglighet inom ansvarsområdet för kulturarv, men att det finns efterfrågan på kompetensutveckling. På regeringens uppdrag fördelar Stiftelsen stöd till film och video för syntolkning och textning på svenskt språk, vilket har lett till en ökad tillgänglighet till svensk film för synskadade, hörselskadade och döva. Regeringen har uppdragit åt och att genomföra ett projekt som syftar till att utreda och utveckla förutsättningarna för en ökad tillgänglighet till svensk film på digitala biografer för personer med funktionsnedsättning, främst synskadade. Regeringen ställer i sändningstillstånden för , och krav på att företagen ska beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning. I sändningstillstånden för perioden 20102013 har målen skärpts bl.a. när det gäller textning av tv-program. Målet på lång sikt är att hela utbudet från alla tre programföretagen görs tillgängligt för alla medborgare. I en proposition om vissa ändringar i radio- och tv-lagen (prop. 2011/12:151) lämnas förslag som innebär att tv-sändningar som sänds via kabel- och ip-nät ska göras tillgängliga för personer med funktionsnedsättning, bl.a. genom textning eller syntolkning. , då den nuvarande radio- och tv-lagen trädde i kraft, finns ett krav på att tv-sändningar via marknät och satellit ska göras tillgängliga på detta sätt. Talboks- och , och fick ett uppdrag från regeringen att utreda den framtida taltidningsverksamheten. Uppdraget har delredovisats. En departementspromemoria En ny taltidningsverksamhet (Ds 2012:12) har också remitterats. Målet med statens stöd till idrotten är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Statsbidraget utgår bl.a. som organisationsbidrag till och . Stöd ges även inom ramen för det statliga lokala aktivitetsstödet för barn- och ungdomsverksamhet och av medel från den särskilda satsningen Idrottslyftet. Ytterligare resultat av arbetet med funktionshinderspolitiken redovisas under respektive verksamhetsområdesavsnitt. Tillgängligheten till kulturområdet har förbättrats , men ännu återstår mycket att göra för att kulturpolitiken och funktionshinderspolitiken ska kunna nå sina mål om att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet på lika villkor. Den nya tekniken bedöms skapa helt nya möjligheter för personer med funktionsnedsättning. Det finns teknik och utrustning som ger möjlighet för personer med funktionsnedsättning att delta och ta del av kulturen i högre utsträckning . Även på film- och medieområdet ger den tekniska utvecklingen förutsättningar för ökad tillgänglighet. 3.4.10 Det civila samhället Det civila samhällets engagemang och skapande förmåga är en viktig förutsättning för ett rikt kulturliv. Genom samverkan mellan kulturinstitutioner och det civila samhället kan kulturen ta mer plats och nå fler. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 mulera till mångfald och nya perspektiv kan ideella krafter på många sätt berika och komplettera kulturinstitutionerna. har i samverkan med , och det civila samhället fått i uppdrag av regeringen att ta fram en rapport med lärande exempel på hur kulturinstitutioner kan involvera det civila samhällets organisationer och andra ideella krafter i sina respektive verksamheter. Rapporten och det civila samhället (dnr Ku2012/128) lyfter fram exempel på samverkan och visar att förutsättningarna för samarbete ser olika ut i olika delar av landet. I många län är nära samverkan mellan professionella och amatörer nödvändig för att konsten ska nå sin publik. Genom införandet av kultursamverkansmodellen har det ideella kulturlivet getts möjligheter att medverka till att ta fram regionala kulturplaner. Den professionella kulturen och den ideella kulturen skapar förutsättningar för varandra och utgör nödvändiga delar av ett rikt kulturliv. Medvetenheten om det civila samhällets betydelse är stor inom kulturpolitiken, inte minst genom kultursamverkansmodellen där det civila samhällets roll och betydelse lyfts fram. I den första utvärdering av kultursamverkansmodellen, som Myndigheten för kulturanalys gjort, framgår det bl.a. att de olika aktörerna utanför politiken däribland det civila samhället upplever att deras intressen har synliggjorts. Utvärderingen visar dock på behov av att tydliggöra formerna för dialogen med det civila samhället inom ramen för kultursamverkansmodellen. Försöksverksamheten Kulturbryggan en ny form för stöd till förnyelse och utveckling inom kulturområdet har lämnat ett delbetänkande (SOU 2012:16) med förslag till i vilken form verksamheten bör drivas vidare efter 2012. Kulturbryggan, som bedrivs i kommittéform , ansvarar för bidragsgivning till förnyelse och utveckling inom 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.5 Kulturbryggans ansökningar 2011 Kulturbryggans bidragsgivning på totalt genererar preliminärt i medfinansiering, varav avser privata finansiärer. Totalt genererade Kulturbryggan därmed , och var femte krona kom från en privat finansiär. Utfallet av bidragsfördelningen per konstområde framgår av tabell 3.6 nedan. Tabell 3.6 Kulturbryggans bidragsfördelning, andel bifall per konstområde Av tabell 3.6 ovan framgår att scenkonsten är det konstområde som beviljats flest stöd antalsmässigt. Litteraturområdet har beviljats minst stöd. Kulturbryggan framhåller att det kan finnas flera förklaringar till denna spridning, men att resultatet inte är helt tillfredsställande utifrån målet om att Kulturbryggan ska främja utvecklingen inom hela kulturområdet. Antalet ansökningar till Kulturbryggan har 2011 haft en relativ jämn könsfördelning bland de sökande projektägarna. Andelen ansökningar från kvinnor som projektägare uppgick . av kvinnors ansökningar har beviljats och av männens. Uppföljningen av den geografiska spridningen visar att bidragsgivningen har dominerats av storstadsområdena , och ; av beviljade ansökningar avsåg aktörer i dessa områden. Kulturbryggans bidragsgivning har möjliggjort att många nya idéer och projekt kunnat genomföras inom hela kulturområdet. Kulturbryggan är en finansiär som behövs för att strategiskt stötta nya aktörer och nya idéer på kulturområdet. Bidragsgivningen kompletterar den stödgivning som övriga statliga myndigheter ansvarar för, men som inte tillmötesgår behoven av bidrag till idéer i tidiga skeden eller projekt av hög innovativ karaktär. Regeringen bedömer att denna typ av bidragsmedel, som möjliggör innovation och utveckling inom kulturområdet, även kommer att berika såväl institutioner och det fria kulturlivet som publiken. 3.4.12Regional fördelning av Statens kulturråds bidragsgivning är den största bidraggivande myndigheten inom kulturområdet. Totalt fördelade myndigheten ca i bidrag. Av tabell 3.7 nedan framgår hur bidragsgivningen fördelat sig, dels på olika konstområden, dels länsvis 20102011. Även de medel som 2011 tilldelades inom ramen för kultursamverkansmodellen ingår i tabellen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.7 Regional fördelning av Statens kulturråds bidragsgivning 20102011 Teater, dans, musik Litteratur, bibliotek, Konst, museer, utställ- Tabell 3.7 ovan visar att stödet till scenkonstområdet utgör närmare två tredjedelar av Statens kulturråds totala bidragsgivning, inklusive de medel som ingick i kultursamverkansmodellen. Konst- och museiområdet utgör och litteraturområdet av bidrags- Scenkonstområdet är även det område som får mest stöd i respektive län. Av diagram 3.1 och 3.2 nedan framgår det hur beslutade bidrag 2011 fördelades länsvis över landet, dels mätt per invånare, dels i absoluta tal. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Diagram 3.1 Länsvis regional bidragsfördelning (kr/inv) Diagram 3.2 Länsvis regional bidragsfördelning (tkr) Av diagram 3.1 ovan framgår att och tilldelats mest stöd mätt i kronor per invånare. Av diagram 3.2 ovan framgår det att stödet i absoluta tal är högst i storstadslänen. Den regionala fördelningen av Statens kulturråds bidragsgivning har varit tämligen stabil. Utfallet avspeglar demografiska förutsättningar, men är även en spegling av hur regionerna valt att satsa på kultur eftersom det statliga stödet oftast förutsätter regional eller lokal medfinansiering. I och med att kultursamverkansmodellen nu införts kommer det regionala utfallets fördelning mellan olika konstområden framöver att i hög grad bero på hur landstingen väljer att fördela stödet i länen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 3.4.13 Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyror Tabell 3.8 Hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner under 20092011 Hyreskostnad inkl. uppvärmning och och el, andel av anslag/bidrag -0,7 -0,2 -2,1 -2,2 -2,4 -2,2 -0,6 -3,0 -1,1 -1,9 -1,3 -36,0 -0,9 1Statens musikverk inledde sin verksamhet . 2Till och med 2009 ingick i . Stiftelsen inordnades i Statens musiksamlingar, vilket förklarar minskningen av hyreskostnaden för 2010. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 45 247 tkr prisnivå. 3Motsvarar 45 247 tkr prisnivå. 4Motsvarar 45 248 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens kulturråds förvaltningskostnader. är central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet. handlägger ärenden som rör statliga bidrag för kulturell verksamhet och andra statliga åtgärder. Budget för avgiftsbelagd verksamhet hanterar verksamheten med statliga utställningsgarantier. Verksamheten finansieras med avgifter och eventuella överskott redovisas på inkomstsidan i statens budget under inkomsttitel Expeditions- och ansökningsavgifter. Tabell 3.10 Statliga utställningsgarantier Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. tillförs 2013 för att kartlägga hur digital teknik kan användas för att göra kultur tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 3.5.21:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 248 671 tkr prisnivå. 3Motsvarar 208 100 tkr prisnivå. 4Motsvarar 208 099 tkr prisnivå. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget används för bidrag till en rad skilda ändamål på kulturområdet. Anslaget får belastas med vissa kostnader för administration och genomförande av verksamheten. Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10).