prop · GZ0373 · 2012-02-13 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2011/12:73 en nationell strategi mot terrorism Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen en nationell strategi för att förebygga uppkomsten av terrorism, förhindra terroristattentat och förbereda för det fall ett terroristattentat ändå inträffar. I strategin för regeringen fram sin syn på utgångspunkterna, målsättningarna och inriktningen för svensk bekämpning av terrorism. Regeringen ger här en samlad beskrivning av de åtgärder som redan har genomförts, påbörjats eller planerats för att möta de framtida utmaningarna. En nationell strategi mot terrorism ................................................... Utgångspunkter i kampen mot terrorism .......................................... Målsättningar och åtgärder ............................................................... Förebygga uppkomsten av terrorism.................................. Förbereda för det fall ett attentat inträffar ........................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ Regeringen redogör i skrivelsen för sin syn på utgångspunkterna och målsättningarna för svensk bekämpning av terrorism. nationella strategi mot terrorism har en bred ansats och omfattar alla former av terrorism oavsett bakgrund eller motiv till terroristhotet. Skrivelsen är en uppdatering av regeringens skrivelse Nationellt ansvar och internationellt engagemang En nationell strategi för att möta hotet från terrorism (skr. 2007/08:64). Regeringen gör uppdateringen för att kunna reagera på förändringar i vår omvärld och för att presentera genomförda och kommande åtgärder. Strategin är uppdelad i tre huvudsakliga delar: hotbilden mot , utgångspunkter i kampen mot terrorism och målsättningar och åtgärder. Hotet från terrorism är föränderligt . Utförda attentat och avbrutna attentatsplaner har visat att det finns en verklig risk för terroristattentat i eller mot svenska intressen. En utgångspunkt är att terrorism endast kan bekämpas effektivt med medel och för ändamål som hör hemma i ett öppet, demokratiskt och rättssäkert samhälle. Internationell rätt, inklusive mänskliga rättigheter, ska respekteras nationellt och internationellt. Demokratin ska skyddas utan att skada de värden som ska försvaras. Hur regeringen vill att ska möta hotet från terrorism är här beskrivet under tre områden: förebygga, förhindra och förbereda. Förebygga terrorism syftar till att minska personers och gruppers vilja att begå eller stödja terroristbrottslighet. Arbetet inkluderar ansträngningar för att försöka identifiera och minska möjliga grogrunder för terrorism. Förebyggande arbete består även i att stärka de demokratiska värderingarna. Målsättningen är bland annat att bidra till en väl fungerande demokrati och ett öppet och tolerant samhälle där det finns förutsättningar för diskussion och debatt. Förhindra terroristattentat syftar till att upptäcka och minska hot samt stoppa pågående attentat eller förberedelser. Förhindrande av attentat innebär också att utreda terroristbrottslighet och ställa ansvariga personer till svars för sina gärningar. En av målsättningarna är att ge ansvariga myndigheter inom rättsväsendet förutsättningar för att på ett effektivt och rättssäkert sätt kunna upptäcka och stoppa planer på terroristattentat. Att förbereda oss för det fall ett terroristattentat inträffar syftar till att skapa adekvat skydd för individer och samhällsviktiga funktioner, itsystem och anläggningar. Förberedelsearbetet handlar också om att effektivt använda samhällets samlade resurser för att kunna hantera konsekvenserna av ett attentat. Regeringens målsättningar är bland annat att förbättra och öka sektorsövergripande planering och övning och på det sättet skapa skydd och stärka förmågan att motstå och hantera de störningar i samhället som kan bli följden av ett terroristattentat. Med denna helhetssyn på terrorism strävar regeringen efter att effektivt möta hotet med osviklig respekt för våra grundläggande värderingar. En nationell strategi mot terrorism En sprängladdning detonerade i . I användes en egentillverkad bomb och skjutvapen för att ta 77 människors liv . Ett terroristattentat mot en tidningsredaktion i kunde förhindras före dess fullbordan tack vare effektivt arbete i och samarbete med myndigheter i . Gärningsmännen, däribland tre svenska medborgare, greps . Terroristattentaten och försöket var riktade mot de värden som vårt samhälle bygger på. Det är viktigt att hotet från terrorism bemöts med förebyggande åtgärder, väl samordnade förberedelser och en förmåga att förhindra attentat. förmåga att möta hotet från terrorism är väl utvecklad. Attentat i och mot svenska intressen har avvärjts. har bistått andra länder med att förhindra attentat. redogjorde regeringen för sin syn på svensk bekämpning av terrorism genom en skrivelse till (skr. 2007/08:64). Regeringen har skapat förutsättningar för en mer effektiv bekämpning av terrorism. har förbättringar införts för rättssäkerheten och tillsynen på området. förmåga kan utvecklas och förbättras ytterligare genom att ta till vara erfarenheter från attentat och andra händelser. Här presenteras en uppdaterad nationell strategi mot terrorism i syfte att tydliggöra regeringens utgångspunkter och redogöra för hur möter hotet från terrorism. Målsättningarna ger den huvudsakliga strategiska inriktningen för det kommande arbetet och ska följas upp kontinuerligt. Terrorism är ett av flera hot som riktas mot människors liv, hälsa och egendom, samhällets funktionalitet och ytterst mot rikets säkerhet och våra grundläggande värden. Det faller på varje ansvarstagande stat att svara för säkerheten i det egna landet. Säkerhetspolisen har ansvar för bekämpningen av terroristbrottslighet och för att förhindra attentat i och mot svenska intressen. Genom rättsväsendets och underrättelsetjänsternas samlade förmåga kan terroristbrottslighet upptäckas, utredas och lagföras. Fullständig säkerhet är dock inte möjligt att ha som mål eftersom det skulle medföra att våra fri- och rättigheter inskränks på ett oacceptabelt sätt. Ett flertal myndigheter och andra aktörer svarar för förberedande arbete, exempelvis skydd av samhällsviktiga funktioner och effektiv konsekvenshantering om skulle drabbas av ett omfattande attentat. I det förebyggande arbetet har alla ett ansvar för att inte låta agendan sättas av terroristattentatens upphovsmän eller våldsbejakande extremister och för att den offentliga debatten förs inom demokratins ramar. har också ett ansvar för att hjälpa andra länder. Internationellt engagemang är dessutom en förutsättning för att kunna värna svenska intressen såväl i som utomlands. Den nationella strategin mot terrorism har en bred ansats och omfattar ett flertal olika myndigheter och andra delar av samhället. Strategin omfattar också alla former av terrorism och våldsam extremism oavsett motiv eller bakgrund i övrigt. Strategin är uppdelad i tre huvudsakliga delar: hotbilden mot , Skr. 2011/12:73 utgångspunkter i kampen mot terrorism och målsättningar och åtgärder. Målsättningar och åtgärder för att möta hotet från terrorism är indelade i tre övergripande rubriker: förebygga uppkomsten av terrorism, förhindra terroristattentat och förbereda för det fall ett attentat inträffar. Sammanfattning: Ur ett internationellt perspektiv sker de flesta terroristattentaten i konfliktdrabbade områden utanför . I står lokala nationalistiska och separatistiska grupper för de flesta attentaten. I utgör varken vitmaktmiljön, autonoma miljön eller den våldsbejakande islamistiska extremismen något allvarligt hot mot det demokratiska styrelseskicket. Aktörer inspirerade av strävar efter attentat med högt antal civila dödsoffer och de utgör fortfarande ett hot. Hotet från terrorism har förändrats med en ökad risk för attentat utförda av personer som agerar i huvudsak ensamma. Flertalet terroristattentat utförs fortfarande i konfliktområden utanför . drabbas många civila av attentat i vitt spridda områden i världen, exempelvis i delar av , , och . Den gränsöverskridande och globala terrorismen har haft stort genomslag . Det nätverk som varit mest framträdande är . Även andra terrornätverk har visat avsikt och förmåga att genomföra attentat i och mot . Sedan de storskaliga attentaten i har ett antal attentat ägt rum i som medvetet slagit mot civilbefolkningen. De mest framträdande attentaten med civila offer genomfördes i och av gärningsmän som kan betecknas som våldsbejakande islamister. Terrorism inspirerad av fortsätter generellt att sträva efter attentat med ett stort antal civila dödsoffer. Förmågan att utföra attentat, dvs. planera, förvärva kunskap, vapen och vidta andra liknande åtgärder, har dock minskat något , bland annat som resultat av ökat globalt samarbete och effektivare bekämpning av terrorism. Den minskade förmågan att genomföra storskaliga attentat har lett till en förändring i taktik. Aktörer inspirerade av försöker ofta genomföra mindre, mer begränsade attentat och de personer som är involverade har generellt sett mindre träning och erfarenhet. Dessa grupper och nätverk har i flera fall också utnyttjat konfliktområden för att bygga upp sin förmåga genom träning och våldshandlingar. har utvecklingen det senaste årtiondet inneburit att avsikten och viljan att stödja eller begå terroristbrott ökat hos flera våldsbejakande islamister. De olika åtgärder som genomförts i världen för att begränsa förmågan kan även ha bidragit till den utvecklingen. Användningen av internet har ökat i betydelse för våldsbejakande grupper och nätverk, delvis som medel för egen kommunikation men kanske allra mest som plattform för att föra ut budskap och propaganda. 2011/12:73 På internet finns dessutom manualer med instruktioner för planering och utförande av attentat, exempelvis för bombtillverkning. Generellt sett krävs dock ytterligare färdigheter och kunskaper utöver vad som kan erhållas enbart genom internet för att kunna omsätta instruktionerna till avsett resultat, t.ex. en fungerande sprängladdning. Genom internet har individer kunnat påverkas av propaganda och tillgodogöra sig kunskap utan att nödvändigtvis ha kontakter med etablerade miljöer. De flesta attentaten i planeras eller genomförs av europeiska aktörer som drivs av andra politiska ideologier än de inspirerade av al- Qaida. Dessa verkar i första hand lokalt i de länder eller områden som de politiska målen fokuserar på. De mest aktiva grupperna är i första hand separatistiskt motiverade men även aktörer inom anarkism och vänsterextremism begår regelbundet attentat. De grupperna attackerar främst symboler för myndighetsutövning, t.ex. polis, militär eller politiskt engagerade. I utfördes två omfattande attentat med i första hand anti-islamska förtecken. Gärningsmannen i förefaller ha planerat och genomfört attentaten ensam. har flera utförda eller avbrutna attentat i och västvärlden planerats och utförts av personer som agerat på egen hand. Bakgrunden till attentat utförda av personer som agerar i huvudsak ensamma kan variera. Det kan röra sig om attentatsmän som är lierade med etablerade terrororganisationer men som medvetet väljer att uppträda enskilt för att undgå upptäckt. Det kan också röra sig om personer som agerar på eget initiativ utan närmare interaktion med andra grupper eller nätverk. Risken för attentat av personer som agerar i huvudsak ensamma gör hotbilden mer komplex och svårbedömd. Den våldsbejakande extremismen i delas ofta in i tre olika typer av miljöer: vitmakt, vänsterautonom och våldsbejakande islamistisk extremism. Ingen av de tre miljöerna utgör något allvarligt hot mot det demokratiska styrelseskicket. Däremot utsätts enskilda individer för hot eller svåra brott från individer som verkar i dessa miljöer. För att kunna genomföra attentat krävs pengar och andra resurser. Därför är det problematiskt att personer i fortlöpande ger finansiellt och logistiskt stöd till terrorrelaterad verksamhet utomlands. En annan problematik som tagits på allt större allvar är att personer reser till konfliktområden från och andra delar av västvärlden i syfte att få träning i väpnad strid. Hotet från terrorism är föränderligt . Utförda attentat och avbrutna attentatsplaner har visat att det finns en verklig risk för terroristattentat i eller mot svenska intressen. De senaste årens utveckling har inneburit att bedömningen av hotbilden blivit mer komplicerad. Utgångspunkter i kampen mot terrorism Sammanfattning: Bekämpningen av terrorism ska präglas av tydlighet. Utgångspunkterna för terrorismbekämpningen i är bl.a. att skapa trygghet genom effektivitet och rättssäkerhet, arbeta enbart efter de mål och med de medel som är godtagbara i ett öppet demokratiskt rättssamhälle, och samverka och samarbeta nationellt och internationellt. Terrorism hotar våra grundläggande fri- och rättigheter. Respekt för och försvar av dessa fri- och rättigheter, inklusive de mänskliga rättigheterna som kommer till uttryck i flera internationella åtaganden, är en förutsättning för effektiv terrorismbekämpning, en skyldighet för staten och en uttalad vilja i vårt land. Bekämpning av terroristbrottslighet innebär ibland svåra avvägningar mellan olika intressen och målsättningar. Regeringen har identifierat utgångspunkter och principer som ska vara styrande för svenskt arbete och samverkan mot terrorism, såväl nationellt som internationellt. Respekt för de mänskliga rättigheterna och våra grundlagsfästa fri- och rättigheter. Respekten för rättsstatsprincipen och våra grundläggande rättigheter och friheter är en av grundvalarna för arbetet med terrorismbekämpning. Åtgärder i kampen mot terrorism måste vidtas med full respekt för de grundläggande rättigheterna och friheterna så att åtgärderna inte kan ifrågasättas. Dessutom bör alla berörda undvika att brännmärka någon särskild grupp människor och i stället utveckla en dialog för att främja ömsesidig medvetenhet och förståelse. Upprätthållande av rättssäkerheten. En grundbult i vårt samhälle är att rättsreglerna utgör en garanti mot övergrepp från statsmakten. En del av våra fri- och rättigheter är okränkbara och några av dem får under vissa angivna förutsättningar begränsas genom lag. En förutsättning är att begränsningen görs för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Ändamålen får aldrig sträcka sig så långt att de utgör ett hot mot demokratins grundvalar, t.ex. den fria åsiktsbildningen. Det måste också finnas ett angeläget behov i samhället av den aktuella lagstiftningen. Behovet ska prövas mot de argument som talar i motsatt riktning. Lagarna ska också vara tydliga, tillgängliga för allmänheten och utformas med precision så att inskränkningar i rättigheter är förutsägbara. Enskilda personer, företag och andra ska vara skyddade från brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Varje enskild åtgärd ska stå i proportion till syftet med åtgärden, vare sig det handlar om en ny generell författning eller tillämpning av regelverken vid en specifik insats. Effektivitet och flexibilitet. Samhället ska på ett modernt och effektivt sätt bekämpa terrorism. Åtgärderna ska kunna anpassas till hur hotbilden ser ut och utvecklar sig . Åtgärder och anpassningar ska vara resurs- och kostnadseffektiva. Regelverk ska vid behov förnyas. Öppenhet och transparens är ledord. Vilka utmaningarna är och hur samhället möter hotet från terrorism ska framgå så tydligt som möjligt utan att det riskerar att skada rikets säkerhet, den brottsbekämpande Skr. 2011/12:73 verksamheten eller enskilda personer. Insyn, tillsyn och kontroll. Det ska finnas godtagbara och tillförlitliga funktioner för insyn, tillsyn och oberoende efterhandskontroll av de ansvariga myndigheternas verksamheter. Ett robust samhälle med god förmåga till återhämtning. Skyddet av anläggningar, funktioner och människor ska prioriteras och anpassas efter relevanta bedömningar av bl.a. risker och behov. En rimlig tillgänglighet ska bevaras. Ansvarsprincipen, som innebär att den som har ansvar vid normala förhållanden också har det i kris, är utgångspunkten vid krishantering. Det är en väl etablerad princip att ansvariga myndigheter och andra samhällsresurser ska samarbeta och samverka för att effektivt kunna nå de mål regeringen och bestämmer, vilket också är en viktig del av ansvarsprincipen. För det krävs återkommande övningar och översyn av regelverken när så behövs. Internationellt samarbete är en viktig förutsättning för bekämpning av terrorism och stöder aktivt ett fortsatt och utvecklat samarbete. Utgångspunkterna och principerna för svensk bekämpning av terrorism gör sig lika gällande i vårt internationella engagemang. Internationell rätt ska främjas såväl nationellt som internationellt. Främja våra grundläggande värderingar och demokratin. Genom att främja demokrati, tolerans, dialog och delaktighet kan vi skapa motstånd mot intolerans, diskriminering och utanförskap. 5 Målsättningar och åtgärder De närmare målsättningarna och inriktningarna i kampen mot terrorism och regeringens åtgärder redovisas under tre områden: förebygga, förhindra och förbereda. Redovisningen av åtgärderna syftar inte till att ge en heltäckande beskrivning av allt arbete som skulle kunna anses vara en del av bekämpningen av terrorism och hanteringen av dess konsekvenser, utan ska ge en överblick av pågående och kommande åtgärder i kampen mot terrorism. Förebygga uppkomsten av terrorism Sammanfattning: Förebyggande av terrorism syftar till att minska enskilda personers och gruppers vilja att begå eller stödja terroristbrottslighet. Arbetet inkluderar ansträngningar för att försöka identifiera och minska möjliga grogrunder för terrorism och våldsbejakande extremism. Förebyggande arbete består även i att stärka de värden som vår demokrati vilar på. Några av åtgärderna som planeras eller har genomförts är: en nationell handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, utveckling av flera myndigheters åtgärder och samarbeten, och stöd till och utveckling av samarbetet med andra länder. En integrerad del av bekämpningen av terrorism är att förebygga dess uppkomst och motverka drivkrafterna. Här ligger en utmaning i att möta de fenomen som kommer till uttryck i den våldsbejakande extremismen och som står i strid med grundläggande demokratiska värden och principen om alla individers lika värde. De brottsbekämpande myndigheternas ansvar för att förebygga och bekämpa terrorism fokuserar på den säkerhetshotande verksamhet som personer i utför och inte på de argument och idéer med vilka denna verksamhet motiveras och rättfärdigas. Uppgiften går därför utöver traditionella brottsförebyggande åtgärder. Värdefulla insatser kan bedrivas av andra aktörer inom samhället, exempelvis skola, socialtjänst och kommuner liksom av frivilligorganisationer och forskningsväsendet. Det förebyggande arbetet är viktigt av flera anledningar. Framförallt kan risken för terroristattentat minskas genom att färre personer utvecklar en vilja att begå eller stödja terroristbrottslighet. Den fria tillgången till internet, mobilnätet m.m. är ett viktigt verktyg för att motverka antidemokratiska och extremistiska tendenser. Öppna och demokratiska samhällen med fria informationsflöden har bättre förutsättningar att stå emot propaganda och vilseledande information. Förebyggande åtgärder bör ytterligare öppna upp för möjligheter att anmäla misstänkt beteende och skapa kontakt med individer som i handling visar sig vilja begå eller stödja terroristbrott. Arbetet bör dessutom bidra till att öka medvetenheten om demokratins grundvalar och till ett samhälle som ifrågasätter den våldsbejakande extremismens propaganda om intolerans, hot och våld. Utöver arbetet med att värna och stärka demokratin generellt bör åtgärder särskilt fokuseras på de individer som i handling visat sig ha påbörjat en process mot att stödja eller delta i någon form av våldsbejakande extremism och dess våldshandlingar. är det viktigt att följa upp de frågor om åsikts- och föreningsfriheten som arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism kan väcka. Det är viktigt att det förebyggande arbetet baseras på vetenskapliga undersökningar och beprövade metoder. Målsättningarna på området innefattar en strävan att öka människors trygghet, effektivare hjälpa enskilda att undvika att bli indragna i Skr. 2011/12:73 våldsbejakande extremism och att få stöd om de vill lämna en sådan öka kunskapen om uppmaning och rekrytering till terrorism och våldsbejakande extremism, särskilt internets betydelse i sammanhanget, sprida kunskap till allmänheten, privata aktörer och myndigheter om drivkrafterna bakom terrorism och våldsbejakande extremism, stärka medvetenheten om det demokratiska systemets grundvalar, särskilt bland unga människor, och förbättra samordningen och samverkan mellan alla aktörer som arbetar med att förebygga terrorism, bl.a. genom ökad sektorsövergripande planering. En nationell handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism presenterade regeringen skrivelsen Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44). I handlingsplanen redovisas åtgärder som regeringen vidtagit och avser att vidta för att stärka medvetenheten om demokratin och värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Det övergripande syftet med handlingsplanen är att långsiktigt värna och stärka demokratin och att därmed göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Regeringen avser att genomföra åtgärderna 2014. Handlingsplanen innehåller bl.a. åtgärder för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism, för att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper och för att underlätta avhopp för de som redan anslutit sig till sådana grupper. Vidare innehåller handlingsplanen åtgärder för att stärka strukturer för samverkan och åtgärder för att motverka grogrunderna för det ideologiskt motiverade våldet. En åtgärd har bestått i att Kommuner och Landsting, i samverkan med , tagit fram lokala exempel på hur olika aktörer har motverkat och förebyggt våldsbejakande extremism (Lokala insatser mot våldsbejakande extremism, Kommuner och Landsting 2010). Regeringen har även gett i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som genomför verksamhet för att stärka ungas demokratiska värderingar och därigenom förhindra att unga rekryteras till våldsbejakande extremism. Stödet har också fördelats till organisationer som genomför demokrati- och ledarskapsutbildningar för unga som kan agera som förebilder. fördelar även medel till avhopparverksamheter. En utredare ska ges i uppdrag att ta fram ett utbildningsmaterial om förebyggande metoder mot våldsbejakande extremism. Utbildningsmaterialet ska kunna användas vid utbildning av yrkesverksamma inom t.ex. skolan, , kriminalvården, Skr. 2011/12:73 kommunerna och organisationer inom det civila samhället. Försvarshögskolan (FHS) har fått ett regeringsuppdrag att bl.a. belysa goda exempel på förebyggande arbete med fokus på att motverka att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper i andra länder. Ett annat exempel är regeringsuppdraget till Forum för levande historia att utveckla och sprida metoder för att motverka att elever utvecklar värderingar som står i strid med demokratin. Polisens arbete och ansvaret att utveckla åtgärder och samarbeten Ingen enskild myndighet kan ensam svara för allt som behövs för att behålla ett öppet och fritt samhälle. Ett antal myndigheters insatser visar på bredden av arbetet. Mycket tyder på att det finns utrymme för att utveckla och förbättra existerande åtgärder för att förebygga terrorism och våldsbejakande extremism. Även om det finns tydliga begränsningar för vad Säkerhetspolisen och övriga polisen kan åstadkomma har dessa myndigheter en central roll i det förebyggande arbetet.