prop · H0031d18 · 2012-09-20 00:00:00 — Fler hinder kan uppstå i verkställighetsstadiet ju längre en person befinner sig i , t.ex. kan situationen i hemlandet förändras. , och Kriminalvården har haft regeringens uppdrag att samråda och samverka i syfte att öka effektiviteten i arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut, samt att vidta de åtgärder som krävs för att öka antalet verkställda avvisningar och utvisningar. Det är viktigt att effektiviteten i återvändandearbetet ökar ytterligare och att samarbetet mellan berörda myndigheter fortsätter och fördjupas ytterligare. I de tre berörda myndigheternas regleringsbrev har regeringen uppdragit åt myndigheten att införandet av nya effektivare arbetssätt i första hand ska ske i de regioner med flest överlämnade ärenden. Att de personer som efter en prövning bedöms sakna behov av skydd eller uppehållstillstånd på annan grund, återvänder till sina hemländer, har inte bara betydelse för vistelsetiderna utan även för att asylsystem ska vara långsiktigt hållbart. Regeringen bedömer sammanfattningsvis när det gäller resultaten inom utgiftsområdet i förhållande till föregående år, att det fortfarande finns goda förutsättningar att förbättra effektiviteten i asylprocessen som helhet för att förkorta vistelsetiderna i mottagande. mottagandekapacitet är hårt ansträngd. Förklaringen till kostnadsökningen inom mottagandet är förutom trögheten i återvändandet och kommunplaceringen, de höga kostnaderna för ensamkommande barn. Det är viktigt att tillsammans med domstolar, Kriminalvården, Polisen och Arbetsförmedlingen fortsätter utveckla sin verksamhet. Regeringens mål är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar arbetskraftsinvandring, tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. Utifrån regeringens målsättning och för att upprätthålla en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik träffade regeringen och de gröna en ramöverenskommelse om migrationspolitik. Överenskommelsen innebär ett gemensamt ansvarstagande för den samlade asyl- och migrationspolitiken. ska ha en human asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och Särskild hänsyn ska tas till barnets bästa. erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i . Konflikten i har utvecklats till ett fullskaligt inbördeskrig. Hundratusentals människor har flytt inom landet och in i grannländerna , , och för att söka skydd. En del av dessa reser vidare in i Europeiska unionen (EU) och har tagit emot närmare 2 000 asylansökningar från syriska medborgare. Utvecklingen av säkerhetsläget i är mycket svår att förutse men regeringen bedömer att sannolikheten för att många fler syrier kommer att söka skydd i är hög. som människor flyr undan striderna i ökar även antalet asylsökande från andra regioner. har tagit emot ett ökat antal asylansökningar från medborgare i länderna på västra . Därtill är antalet asylsökande från , och flera andra länder fortsatt högt. Det finns inga tecken på att denna utveckling kommer att avta. Regeringen bedömer därför sammantaget att det totala antalet asylsökande kommer att öka med 12 000 personer , en ökning jämfört med vad som antogs i budgetpropositionen . Ökningen kommer att ställa mycket höga krav på berörda myndigheter och domstolar men även på kommuner och landsting. Regeringen följer utvecklingen och kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att upprätthålla en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik. Ramöverenskommelse om migrationspolitik med de gröna I syfte att förkorta handläggningstiderna har regeringen tillsammans med de gröna kommit överens om att en fjärde migrationsdomstol bör inrättas. Regeringen beslutade att uppdra åt lagmannen i Förvaltningsrätten i och att vidta de åtgärder som krävs för att bilda en migrationsdomstol vid Förvaltningsrätten i . Rätten till utbildning ska utökas för barn som vistas i landet utan tillstånd. Åtgärden ingår i överenskommelsen med . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Förändringarna i skollagen (2010:800) planeras träda i kraft . Som en del av överenskommelsen är regeringen och överens om att personer som håller sig undan verkställighet av utvisnings- eller avvisningsbeslut och personer som vistas i landet utan att ha ansökt om tillstånd ska få laglig rätt till subventionerad vård motsvarande den vård som asylsökande har tillgång till . Regelförändringarna planeras träda i kraft . Den praxisändring som följer av Migrationsöverdomstolens dom angående klarläggande av identitet i ärenden om anhöriginvandring (MIG 2012:1) har medfört att fler personer har ansökt om familjeåterförening vid utlandsmyndigheterna . Regeringen bedömer att möjligheten till familjeåterförening har ökat. Regeringen avser att följa den fortsatta praxisutvecklingen. Av överenskommelsen med framgår att regeringen och är överens om att det finns ett behov av forskning inom migrationsområdet. Regeringen bereder ett förslag som ska främja forskning om migration. Regeringen, tillsammans med , arbetar för att förstärka de positiva och minska de negativa utvecklingseffekterna av migration. Som ett led i det arbetet pågår förberedelserna för ordförandeskap i det Globala Forumet för migration och utveckling (GFMD) 20132014 samt för värdskapet för det GFMD- möte som ska arrangeras i . migration och utveckling lämnade sitt slutbetänkande Cirkulär migration och utveckling förslag och framåtblick (SOU 2011:28). Arbetet med att bereda utredningens förslag fortgår inom . Frågan ingår i ramöverenskommelsen med . presenterades en kartläggning av tillämpningen av bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter. Enligt kartläggningen tillämpas bestämmelsen på det sätt lagstiftaren avsåg men det var enligt kartläggningen inte möjligt att göra en fullständig jämförelse mellan rättstillämpningen i tidigare och nuvarande system. Det finns därför anledning att fortsätta följa bestämmelsens tillämpning. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Gemensam asylpolitik inom EU Regeringen verkar för en gemensam asylpolitik inom EU. Den övergripande målsättningen är att asylpolitiken inom EU ska vara human, rättssäker och effektiv. En grundläggande del i arbetet är att ytterligare harmonisera EU:s asylpolitik och att medlemsstaterna ska dela på ansvaret att erbjuda skydd. Ett framtida gemensamt asylsystem måste vara grundat på en gemensam lagstiftning med ett mer likvärdigt skydd inom EU. Enskilda medlemsstater ska inte förhindras att ha en i förhållande till den asylsökande mer generös inställning än den som EU som helhet har. Arbetet med det gemensamma europeiska asylsystemet är viktigt och har intensifierats under innevarande år med målsättning att avsluta arbetet . ska även bidra till utvecklingen av stöd till flyktingmottagande i regioner utanför EU. fortsätter att vara ett av de länder i som ger flest människor skydd undan förföljelse. tar också ett stort ansvar för att i samarbete med () ge skydd genom vidarebosättning, till personer som befinner sig på flykt utanför sitt hemland och som inte har tillgång till varaktigt skydd. Regeringen verkar för att fler EU-medlemsstater, i likhet med , ska erbjuda vidarebosättning. Europeiska flyktingfonden gäller och har särskilda gemensamma prioriteringar fastställts. Syftet är att fler medlemsstater ska vidarebosätta och visa solidaritet med tredje länder som hyser stora flyktinggrupper. Vidare är syftet att vidarebosättningsinstrumentet ska användas mer strategiskt och därigenom bidra till de internationella ansträngningar som görs för att lösa utdragna flyktingsituationer. Frågan om ett gemensamt vidarebosättningsprogram inom EU är en viktig fråga för och en del av arbetet med det framtida gemensamma asylsystemet. Snabbare asylprocess för den enskilde har genom förändrade arbetsmetoder inom asylprövningen kraftigt förkortat handläggningstiderna i första instans, med bibehållen rättssäkerhet. För att ytterligare öka förutsättningarna att förkorta vistelsetiderna inom mottagandet, måste samtliga steg i asylprocessen fungera effektivt med hög kvalitet. Det ställer stora krav på kapaciteten hos berörda myndigheter och domstolar, att minska egna ledtider men också att samverka för att gemensamt bidra till en asylprocess i balans. Det är angeläget att berörda myndigheter och domstolar med uppgifter inom asylprocessen fortsätter att utveckla och effektivisera arbetet med att förkorta handläggningstiderna i syfte att förkorta vistelsetiderna i mottagningssystemet. Regeringen avser även att vidareutveckla styrningen av och kommer att följa de projekt som pågår hos myndigheten inom asylområdet, liksom arbetet med att möta variationer i verksamheten med ökad flexibilitet. har tagit ytterligare steg mot att kunna utnyttja resurserna på ett mer flexibelt sätt och det fortsatta utvecklingsarbetet behöver inriktas mot att utveckla organisation och arbetssätt. För att asylsystemet ska vara långsiktigt hållbart, är det viktigt att en rättssäker asylprocess har ett tydligt slut. De personer som beviljas uppehållstillstånd ska så snabbt som möjligt kunna påbörja etableringsprocessen i medan de personer som fått ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut är skyldiga att lämna landet. Ett väl fungerande återvändande, i första hand självmant, men om det krävs med tvång, är en av förutsättningarna för att asylsystem ska vara långsiktigt hållbart. Andelen inskrivna personer i mottagande med lagakraftvunna avlägsnandebeslut ökar och antalet uppgick till 13 500. Det är av största vikt att dessa balanser minskar och att återvändandet ökar. , Polisen och Kriminalvården fick redan i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att samverka och effektivisera återvändandearbetet i syfte att effektivisera arbetet och öka antalet personer som återvänder. Även tiden mellan lagakraftvunnet beslut och återresa behöver förkortas betydligt. För att underlätta ett återvändande under värdiga villkor och öka det självmana återvändandet förlängs möjligheten för personer med lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut att ansöka om ekonomiskt återetableringsstöd , . Vidare är det viktigt att följa upp hur , , och länsstyrelserna samverkar och samordnar sina verksamheter i fråga om etablering och bosättning för vissa personer som beviljas uppehållstillstånd, i syfte att uppnå en effektiv etableringsprocess och förkorta vistelsetiderna i mottagande. För att bosättningsverksamheten ska kunna fungera bättre har regeringen gett Arbetsförmedlingen, och länsstyrelserna i uppdrag att i samråd med Kommuner och Landsting föreslå och genomföra åtgärder för att utveckla och effektivisera arbetet med att skapa beredskap och kapacitet för bosättning samt den faktiska bosättningen av nyanlända invandrare. I syfte att finna vägar för hur bosättning och mottagande av nyanlända kan ske snabbare än har regeringen gett länsstyrelserna i uppdrag att bidra till en intensifierad dialog mellan kommuner och ansvariga statliga myndigheter. Uppdraget har samordnats av landshövdingen för i samarbete med Arbetsförmedlingen och och i samråd med Kommuner och Landsting. En rapport lämnades till regeringen . Rapportens slutsatser bereds inom . Ökat antal platser för ensamkommande barn Antalet ensamkommande barn som söker asyl fortsätter att öka. Trots de insatser som har gjorts finns det fortfarande ett stort behov av fler boendeplatser i kommunerna för mottagande både av asylsökande ensamkommande barn och av ensamkommande barn som har beviljats uppehållstillstånd. Antalet asylsökande ensamkommande barn som kommer till bedöms öka till 3 400 barn och till 3 500 . Kostnaderna för mottagandet av asylsökande ensamkommande barn är avsevärt mycket högre än för asylsökande i övrigt. Den höga kostnaden beror bl.a. på att antalet platser i kommunerna inte räcker till vilket leder till längre vistelsetider i boendealternativ i de s.k. ankomstkommunernas tillfälliga boenden som är både sämre ur det ensamkommande barnets perspektiv och mer kostsamma. Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att se över bestämmelsen om mottagande av asylsökande ensamkommande barn i 3 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Utredaren fick i uppdrag att lämna förslag på en reglering som utvidgar möjligheter att anvisa asylsökande ensamkommande barn till en kommun även i de fall där överenskommelse om 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 På samma sätt som ska mottagandet av asylsökande ensamkommande barn dock i första hand bygga på frivilliga överenskommelser mellan staten och kommunerna. överlämnades utredningens betänkande (SOU 2011:64). Utredningens förslag är att nyckelmeningen i 3 § LMA formuleras på så sätt att för ensamkommande barn ska anvisa en kommun som ordnar boendet. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Parallellt med anvisningsutredningen genomfördes en översyn av den statliga ersättningen till kommuner för mottagande av ensamkommande barn i syfte att få till stånd ett enklare och mer effektivt system för att betala ut ersättningen till kommunerna (Ds 2011:34 Översyn av ersättningar till kommunerna för mottagande av ensamkommande barn). Utredningens förslag bereds i . Det är av stor vikt i sammanhanget att fortsätter sitt arbete med att verka för att ett välfungerande mottagande sker i hemlandet för de ensamkommande barn som ska återvända enligt ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning. Återvändandet ska ske med beaktande av och ta hänsyn till att barnet ska behandlas med humanitet, respekt och värdighet. Effektiv och flexibel arbetskraftsinvandring Det är positivt att människor vill flytta till för att arbeta och bo här. Det ger enskilda möjlighet att förverkliga sina drömmar och förutsättningar att utveckla den svenska välfärden. De nya reglerna som gäller ger människor större möjlighet att komma till för att arbeta. regler för arbetskraftsinvandring är effektiva och flexibla, vilket underlättar för arbetsgivare att rekrytera arbetskraft från länder utanför EES-området och för tredjelandsmedborgare att arbeta i . Det är viktigt att förhindra missbruk av regelverket. har vidtagit ett antal åtgärder för att motverka missbruk. Detta arbete ska fortsätta och fördjupas ytterligare. För att bl.a. motverka utnyttjande av arbetstagare från tredjeland kommer, i enlighet med EU:s sanktionsdirektiv högre krav, bl.a. i form av vissa kontroll- och underrättelseskyldigheter, 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 att ställas på arbetsgivare vid anställning av tredjelandsmedborgare. Sanktioner kommer att drabba den som anställer en tredjelandsmedborgare som inte har rätt att vistas i . Tabell 2.37 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 766 339 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 700 333 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 568 272 tkr prisnivå. Anslaget används för kostnader för personal och lokaler, exklusive bostäder för asylsökande, samt övriga förvaltningskostnader. Anslaget används för samtliga kostnader för handläggning och prövning av ärenden, förvaltningskostnader förknippande med mottagande av asylsökande, genomförandet av organiserad sysselsättning, förvarsverksamhet samt myndighetens uppgifter vid överprövning av utlänningsärenden i domstol. uppdrag och verksamhet är kopplat till en omvärld som kännetecknas av osäkerhet och föränderlighet. Antalet asylsökande är inte utan varierar ofta avsevärt mellan månader och år och nivåerna är svåra att prognostisera. Även antalet inkommande ärenden av andra slag varierar , liksom antalet inskrivna personer i mottagande. Prövningen av asylärenden bör ske skyndsamt, både för individens bästa och för att begränsa kostnaderna för mottagandet. Verksamheten är kunskapsintensiv. Kostnaderna för rekrytering och avveckling är därför Vid nyrekrytering tillkommer kostnader för utbildning och det tar upp till innan en handläggare inom asylprövningen uppnått full kapacitet. För att uppnå kostnadseffektivitet och god kvalitet är det viktigt att befintlig arbetskraft vid varje givet tillfälle kan användas där behoven är störst inom organisationen. En ny dimensioneringsmodell togs därför fram till budgetpropositionen . Den innebär att myndigheten dimensioneras utifrån ett intervall av nya asylsökande, i stället utifrån en statisk nivå. En viktig förutsättning för att den ska få genomslag är att fortsätter att utveckla organisationen och arbetssättet för att ytterligare öka förmågan att använda personalen på ett flexibelt sätt. Antalet asylsökande bedöms bli väsentligt större än vad som prognostiserades i samband med budgetpropositionen . Prognosen har ökat med 12 000 sökande 2013 och framåt i förhållande till budgetpropositionen . behöver ha en kapacitet att ta emot mellan 38 000 och 42 000 nya asylansökningar . Även antalet ansökningar om uppehållstillstånd av andra skäl bedöms öka, inte minst ansökningar om familjeåterförening. Antalet inskrivna personer i mottagande bedöms också bli betydligt högre 20132016 i förhållande till vad anslaget dimensionerades för i samband med budgetpropositionen . Detta i första hand som en följd av kraftigt ökat antal asylsökande. Till följd av dessa volymförändringar ökas anslaget med 2013 och beräknas ökas med 2014 och med . För att bidra till finansieringen av kostnadsökningarna till följd 2014, med 91 miljoner kronor 2015 och med . Med anledning av planerade förändringar i regelverket som ökar möjligheter att återkalla uppehållstillstånd som beviljats för arbete ökas anslaget med . Anslaget ökas vidare med 2013, med 2014 2015 samt med och med för utveckling av it-system för biometri och avgiftshantering. Anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 minskas med motsvarande belopp. Införandet av en fjärde migrationsdomstol medför ökade kostnader för verksamhet. Anslaget ökas därför med 2013, med 2014, med 2015 och med 2016-2018. Anslaget 1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik minskas med motsvarande belopp. Införande av EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare medför nya uppgifter för och Polisen. Anslaget 1:1 under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ökas därför med 2013 och med . Vidare ökas anslaget 1:1 under utgiftsområde 4 Rättsväsendet med . Anslaget 1:1 minskas med sammantaget 2013 och med för att bidra till finansieringen av regeländringarna. Sammantaget ökas anslaget med 2013. Anslaget beräknas ökas med 2014, 2015 och 2016. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:1 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 2 826 595 000, 2 809 259 000 respektive 2 . Anslaget har för perioden 20132016 beräknats enligt följande: 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.38 Härledning av anslagsnivån 20132016, för Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 2.7.21:2 Ersättningar och bostadskostnader Tabell 2.39 Anslagsutveckling 1:2 Ersättningar och bostadskostnader 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till asylsökande m.fl. och ersättningar till kommuner och landsting. Exempel på stöd är dagersättning, särskilda bidrag, boende och återetableringsstöd i samband med självmant återvändande. Ersättningar betalas ut till kommuner och landsting för i första hand hälso- och sjukvård, utbildning och omsorg till asylsökande m.fl. Kostnaderna under anslaget styrs främst av antalet asylsökande och de sökandes vistelsetider i mottagande. Kostnaderna för mottagandet av asylsökande ensamkommande barn är avsevärt mycket högre än för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 asylsökande i övrigt. Utgifterna för ensamkommande barns boende utgör därför en väsentligt högre andel av anslaget än vad ensamkommande barn utgör av antalet inskrivna. Hur många personer som söker asyl i styrs av en mängd svårbedömda och föränderliga omvärldsfaktorer. Exempel på faktorer som påverkar vistelsetiderna är handläggningstiderna hos berörda myndigheter och domstolar, tiden till kommunmottagande efter beslut om uppehållstillstånd alternativt tiden från det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut har vunnit laga kraft till utresa. Ändringar i förutsättningar vad gäller praxis samt nationella och internationella regelverk kan också påverka antalet asylsökande och vistelsetiderna. Antalet inskrivna personer i mottagandet antas inte minska i den takt som antogs i samband med beräkningar som låg till grund för budgetpropositionen . Ökningen av antalet asylsökande är större än ökningen av antalet personer som lämnar mottagande genom bosättning eller återvändande. Anslaget ökas med 2013 för utbetalning av återetableringsstöd till vissa utlänningar i samband med självmant återvändande. För att etablera en aktivitetsbonus till asylsökande som praktiserar eller deltar i någon annan sysselsättning ökades anslaget genom budgetpropositionen med . Regeringen föreslår nu att den åtgärden ersätts med ett stimulansbidrag till kommunerna för att engagera flyktingguider och familje- 13 Integration och jämställdhet ökas därför med och anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader minskas med motsvarande belopp. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 4 anvisas under anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 4 575 258 000, 4 625 268 000 respektive 4 . Anslaget har för perioden 20132016 beräknats enligt följande: Tabell 2.40 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Ersättningar och bostadskostnader Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 2.41 Anslagsutveckling 1:3 Migrationspolitiska åtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för organiserad överföring av flyktingar m.fl. och ersättning till de kommuner som tar emot dessa personer samt bidrag till vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför . Bidrag till utlänningars resor från för bosättning i annat land och bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till finansieras också från detta anslag. Även statsbidrag till den efterforskningsverksamhet som enligt avtal bedrivs av Svenska Röda Korset bekostas av anslaget. Dessutom finansieras internationell samverkan inom ramen för flykting- och migrationspolitiken m.m. samt vissa studier och analyser inom det migrationspolitiska området. ordförandeskap i det Globala Forumet för migration och utveckling (GFMD) 20132014 samt värdskapet för är sådana exempel. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 426 967 000, 432 857 000 respektive . Anslaget har för perioden 20132016 beräknats enligt följande: Tabell 2.42 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Migrationspolitiska åtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2.7.41:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden Tabell 2.43 Anslagsutveckling 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 544 347 tkr prisnivå. 3Motsvarar 533 543 tkr prisnivå. 4Motsvarar 526 967 tkr prisnivå. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Anslaget används för migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens förvaltningskostnader hänförliga till överprövning av utlännings- och medborgarskapsärenden.