prop · H0031d16 · 2012-09-20 00:00:00 — Det reformerade personalförsörjningssystemet, med tyngdpunktsförskjutningen från en utbildningsorganisation för värnpliktiga till en organisation med stående och kontraktsförband, innebär att officerarnas roll och kompetensbehov förändras. En ändamålsenlig kompetensprofil inom officerskåren måste motsvara Försvarsmaktens krav på operativ förmåga. Nyrekrytering och utbildning av officerare bör ske med för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 verksamheten ändamålsenliga förutsättningar och krav. ser regeringen det som angeläget att omstruktureringen av officerskåren fortsätter i enlighet med uppnådda goda resultat och att effektiva och långsiktiga lösningar kan åstadkommas för att skapa en för insatsorganisationen ändamålsenlig ålders- och kompetensstruktur. Detta inkluderar bl.a. ett karriärväxlingsverktyg som möter myndighetens mål och behov. Såväl kostnaderna för grundläggande utbildning som de totala kostnaderna och det totala tidsuttaget för utbildning av officerare bör minska ytterligare. Det tillgängliga och användbara försvarets krav och behov påverkar också reservofficerarna. Regeringen anser det därför vara av vikt att utbildning, rekrytering, övning och avveckling av reservofficerare når en långsiktigt hållbar balans så fort som möjligt. Försvarsmakten bör påbörja åtgärder samt presentera hur denna balans ska uppnås. Regeringens syn på den frivilliga försvarsverksamheten som redovisades i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) gäller alltjämt. Bl.a. anförde regeringen att frivillig verksamhet ofta är ett kostnadseffektivt sätt för samhället att tillgodose resursbehov som kan vara tillfälliga men omfattande. Regeringen bedömde att de behov som finns i olika sektorer av samhället och som är direkt kopplade till dessa sektorers verksamhet bör utgöra grund för uppdrag som myndigheter, kommuner och andra ger till frivilliga försvarsorganisationer. När det gäller det militära försvaret anser regeringen att frivilligorganisationerna har sin huvudsakliga roll när det gäller bemanningen av vissa befattningar i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Vidare kan de frivilliga försvarsorganisationerna spela en viktig roll när det gäller att bidra till Försvarsmaktens rekrytering av intresserade och lämpliga ungdomar för Försvarsmaktens verksamhet samt stärka försvarets folkliga förankring och tillvarata det personliga engagemanget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Anslaget för finansiering av organisationsstöd till de frivilliga försvarsorganisationerna togs på förslag av regeringen bort ur statsbudgeten 2010 (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104). har tillkännagivit (bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92) att anslaget för de frivilliga försvarsorganisationerna bör återinföras på statsbudgeten för att säkerställa ett visst grundläggande organisationsstöd. Se även kapitel 4.12.5 om frivillig försvarsverksamhet. (SWEDEC) läggs ned och verksamheten inordnas i (2). Regeringens bedömning: Organisationsenheten Försvarsmaktens telenät- och markteleförband (FMTM) bör utvecklas till Försvarsmaktens telekommunikations- och informationssystemförband (FMTIS). Förändringen bör ske efter det att de pågående verksamhets- och organisationsförändringarna i samband med en mer sammanhållen försvarslogistik är genomförda. Skälen för regeringens förslag och bedömning: garnison utgörs av Försvarsmaktens två organisationsenheter 2 och SWEDEC. 2 rekryterar och utbildar officerare och soldater till ingenjörförband med specialkompetens att utföra kvalificerade fältarbeten för nationella och internationella uppgifter. SWEDEC är för nationella och internationella uppgifter inom ammunitions- och minröjning avseende både militär och humanitär verksamhet och med inriktning på utbildning, utveckling och operativt stöd. Regeringen anser liksom Försvarsmakten att verksamheten vid garnison bör rationaliseras. Det gäller dels 50 ledning och administration, dels samordning av förmågeutveckling och vidmakthållande av kompetens inom ammunitions- och minröjningen. Regeringen konstaterar att IEDD-förmågan förmågan att röja explosiva föremål som tillverkats på ett improviserat sätt är ansträngd i de svenska internationella insatserna. Genom en tydligare samordning av 2:s och SWEDEC:s resurser skapas enligt regeringen bättre förutsättningar för att lösa uppkommande uppgifter. För att skapa en mer rationell verksamhet föreslår regeringen att organisationsenheten SWEDEC ska läggas ned vid utgången av 2012 och att SWEDEC:s verksamhet inordnas i organisationsenheten 2. Vid 2 finns ca 500 yrkesofficerare, gruppbefäl, soldater och sjömän samt civilanställda. Till detta kommer ca 340 reservofficerare. Vid SWEDEC finns ca 80 yrkesofficerare och civilanställda. Vid omstruktureringen beräknas enligt Försvarsmakten 5-10 personer vid 2 respektive SWEDEC komma att bli berörda. Omstruktureringen kommer inte att innebära några förändringar vad avser 2:s och SWEDEC:s kärnverksamhet. Inte heller kommer lokaliseringen att förändras, utan verksamheten ska även fortsättningsvis vara lokaliserad till . SWEDEC inrättades 1998 som en organisationsenhet inom Försvarsmakten. försvarsbeslut (prop. 1996/97:4, bet.1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109-112) redovisade regeringen sina utgångspunkter för den verksamhet som skulle bli SWEDEC. Ett svenskt minröjningscentrum skulle inrättas. Centrumet skulle vara en totalförsvarsresurs som skulle svara för utbildning i ammunitionsröjning för både det internationella kommandots och krigsorganisationens behov. med Swedrelief, polisen och humanitära organisationer skulle kunna utnyttja centrumet för internationella insatser. I sitt betänkande hade försvarsutskottet inget att erinra mot vad regeringen anfört om att inrätta ett minröjningscentrum. Utskottet betonade dock betydelsen av att centrumet skulle bli en gemensam totalförsvarsresurs. försvarsbeslut bestämde att SWEDEC ska vara en organisationsenhet som tar ställning till (bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143). Regeringen vill framhålla att SWEDEC- verksamheten har varit och är en totalförsvarsresurs. har verksamheten organisatoriskt ingått i Försvarsmakten. Den omstrukturering som regeringen nu föreslår ändrar inte dessa förhållanden. Verksamheten inom ammunitions- och minröjning ska vid 2 oförändrat fortsätta att vara en resurs även för det civila samhället och 2 ska upprätthålla goda kontakter med det civila samhället. När det gäller Försvarsmaktens telenät- och markteleförband (FMTM) anförde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr 6) att FMTM bör utvecklas till Försvarsmaktens telekommunikations- och informationssystemförband (FMTIS). Regeringen påpekade att förändringen bör ske efter att de verksamhets- och organisationsförändringar som planeras ske i samband med en mer sammanhållen försvarslogistik har blivit genomförda. Vid sin behandling av budgetpropositionen beslutade att tillkännage för regeringen som sin mening att regeringen skulle återkomma med förslag om Försvarsmaktens logistikverksamhet (bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92). I propositionen En effektivare försvarslogistik föreslog regeringen att regeringen skulle bemyndigas att besluta om försvarslogistikverksamhetens framtida utformning i enlighet med den inriktning som redovisades i propositionen (prop. 2011/12:86). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291). uppdrog regeringen åt Försvarsmakten och att genomföra den inriktning som redovisats i propositionen. Regeringen, som konstaterar att godtagit den inriktning om försvarslogistikens utformning som regeringen redovisade i prop. 2011/12:86, står fast vid den uppfattning som redovisades i budgetpropositionen . Mot denna bakgrund anser regeringen att FMTM 2014 bör utvecklas till FMTIS. Regeringen avser att återkomma till i dessa delar. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.5.3.2 Materiel och anläggningar Materielförsörjningen fortsätter att bidra till omställningen till ett mer användbart försvar genom leveranser till insatsorganisationens förband. Regeringens inriktning för materielförsörjningen, som framgår av den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2008/09:140), ligger fast. Ambitionen att reducera ledtider och minska ekonomiska bindningar kvarstår för att öka handlingsfriheten inom området. Det arbete som pågår vid myndigheterna för att genomföra beslutade åtgärder kopplade till försvarsstrukturutredningen bedöms förbättra förutsättningarna för att implementera materielförsörjningsprinciperna och leda till ökad kostnadseffektivitet. Försvarsmakten och redovisar stora kostnader för köp av externa konsulttjänster avseende system- och materielutveckling. Mot bakgrund av de rationaliseringskrav som ställs på myndigheterna bedömer regeringen att det finns anledning att följa myndigheternas hantering av konsulttjänster. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) utvecklade regeringen resultatredovisningen av beslutade, beställda och planerade materielanskaffningar. Syftet var att ge en större inblick i de materielobjekt som ingår i investeringsplanen och en samlad bild av investeringarna. Regeringen redovisade även avsikten att återkomma till med en ytterligare förbättrad redovisning. beslutade (rskr. 2011/12:92) att bifalla reservation 4, objektsramar, punkt 3 i betänkande med anledning av budgetpropositionen (bet. 2011/12:FöU1). Regeringen har i förevarande proposition utvecklat materielredovisningen på det sätt som framgår av redovisningen av anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. Principen för den utvecklade materielredovisningen har utgått från regeringens långsiktiga utveckling av styrning och redovisning inom materielområdet samt de riktlinjer som givit. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Den utvecklade redovisningen berör beslutade anskaffningsobjekt. Med detta avses de objekt som regeringen har underställt godkännande. Ett anskaffningsobjekt kan inkludera ett eller flera av de materielsystem som konstituerar Försvarsmaktens materielplan. Anskaffningsobjektet kan även utgöras av en åtgärd, exempelvis en modifiering eller uppgradering, vilka i sin tur kan inkludera anskaffningar av nya materielsystem. Redovisningen av anskaffningsobjekten är av sekretesskäl övergripande till sin karaktär. Den ekonomiska planeringsramen kan av kommersiella skäl inte redovisas. Intill dess att ett anskaffningsobjekt är slutlevererat kan avvikelser uppstå i den information regeringen redovisar . Regeringen understryker därför att redovisningen i detta avseende utgör ett underlag för uppföljning men att avvikelser kan uppstå till följd av de beslut som de berörda myndigheterna fattar inom ramen för sin myndighetsutövning. I förevarande proposition redovisar regeringen ett urval av de anskaffningsobjekt som fattat beslut om (avsnitt 3.6.3). De redovisade anskaffningsobjekten har valts ut eftersom de utgör tillräckligt avgränsade enheter (jämför med ovanstående beskrivning av anskaffningsobjekt i förhållande till materielsystem) för att redovisningen ska ge förutsättningar för en sammanhållen och därmed rättvisande uppföljning. Givet bedömning av den utvecklade materielredovisningen i förevarande proposition, avser regeringen att återkomma till i kommande budgetproposition med en redovisning av ett utökat antal anskaffningsobjekt. Regeringen fortsätter att genomföra den av beslutade inriktningen att rationalisera och effektivisera försvarslogistiken. Syftet är att frigöra resurser från stödverksamheten inom försvaret till förbandsverksamheten och uppbyggnaden av insatsorganisationen. Regeringen föreslog i propositionen En sammanhållen försvarslogistik (prop. 2011/12:86, bet. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291) att bemyndigar regeringen att besluta om försvarslogistikverksamhetens framtida utformning i enlighet med den inriktning som regeringen redogjorde för i denna proposition. beslutade därefter att bemyndiga regeringen på det sätt som regeringen föreslagit i propositionen. Mot denna bakgrund har berörda myndigheter fått i uppdrag att överföra verksamhet från Försvarsmakten till . Regeringens bedömning är att materiel- och logistikförsörjningen bör organiseras inom ramen för en tydligare och effektivare uppgifts- och ansvarsfördelning mellan Försvarsmakten som beställare och som leverantör. Syftet är dels att möjliggöra omställningen till ett mer användbart och tillgängligt försvar genom effektiviseringar av stödverksamheten, dels skapa en mer ändamålsenlig beställar- och utförarorganisation. Regeringen gör bedömningen att det, i enlighet med vad som sagts i ovan nämnda proposition (2011/12:86), finns en fortsatt effektiviserings- och besparingspotential. Effektiviseringarna syftar till att bidra till finansieringen av den fortsatta försvarsreformen . Inte minst då förändringarna berör många anställda avser regeringen att nära följa de båda myndigheternas effektiviseringsprocesser. bygger sin säkerhet tillsammans med andra. , liksom många av länder, står inför utmaningar vad gäller att på ett kostnadseffektivt sätt använda, vidmakthålla och utveckla militära förmågor. Ett sätt att möta dessa utmaningar är att fördjupa det internationella samarbetet t.ex. genom metoder som samutnyttjande och gemensamt ägande av militära förmågor och resurser. Det är av central betydelse att dessa metoder integreras som en naturlig del i nationella planerings- och beslutsprocesser. Mot denna bakgrund har regeringen uppmärksammat försvarsmyndigheterna på behovet av att utveckla och integrera metoder och förfaranden för förbättrat bi- eller multinationellt samarbete i ordinarie nationella planeringsprocesser. Försvarsmakten ska tillse att möjligheter till fördjupat internationellt samarbete alltid övervägs och utreds där så bedöms relevant för materielförsörjningen samt även överväga möjligheter till gemensamt ägande eller nyttjande av resurser samt möjligheter till rollspecialisering. Målsättningen ligger fast att ett fördjupat samarbete ska möjliggöra effektivare resursanvändning, ökad operativ förmåga och större effekt på Försvarsmaktens verksamhet. har mycket att vinna på att vara interoperabelt med viktiga samarbetsorganisationer och länder. Deltagande i internationella samarbeten, som syftar till att finna gemensamma lösningar för vidmakthållande och till att gemensamt anskaffa på marknaden tillgänglig och beprövad materiel och som är operativt motiverat kan användas som ett medel för att effektivisera materielförsörjningen. Samarbete inom multilaterala europeiska ramverk kan skapa förutsättningar för effektivare resursuppbyggnad och resursutnyttjande, och en kostnadseffektiv materielförsörjning. eftersträvar en öppnare och effektivare försvarsmaterielmarknad inom vilket bl.a. medför öppna upphandlingar i konkurrens med likabehandling av leverantörer. Regeringen bedömer att den nya lagen om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet kan bidra till en öppnare och mer transparent försvarsmaterielmarknad i EU. medverkan i multilaterala fora inriktas bl.a. mot att stödja och utveckla förutsättningar för en mer öppen och effektiv försvarsmaterielmarknad i . Den i verksamma konkurrenskraftiga försvars- och säkerhetsindustrin bör inom många områden gynnas av detta genom en större marknad. Regeringen anser således att internationellt samarbete bör öka avseende vidmakthållande och anskaffning av beprövad materiel samt samarbeten som förbättrar möjligheterna till internationella insatser. Det nordiska försvarssamarbetet (NORDEFCO), den Europeiska försvarsbyrån (), Nato och (Sexnationerssamarbetet) är viktiga fora för detta samarbete. I de fall samarbete sker bilateralt inom dessa områden är framförallt , och viktiga samarbetsparter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Deltagande i internationella samarbeten som syftar till utveckling av ny materiel bör fortsatt vara restriktivt. Likaså konstaterar regeringen att det krävs ytterligare prioriteringar, med stöd av materielförsörjningsprinciperna, i fråga om vilka samarbeten ska engagera sig i. Regeringen avser att följa utvecklingen kring myndigheternas arbete med detta. Regeringen anser att exportstödjande verksamhet bör användas som ett medel för att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning. Regeringen följer fortsatt utvecklingen av , särskilt vad avser transparens och effektivitet. 3.5.3.4 Forskning och utveckling Försvarsmaktens forskningsverksamhet bör inriktas mot att stödja myndighetens utvecklingsverksamhet och ska därför vara behovsstyrd. Regeringen anger i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) att Försvarsmaktens kostnader för forskning och utveckling bör minska. Utöver att effektiviserar sin verksamhet bör ytterligare forskningsverksamhet kunna effektiviseras och reduceras. Regeringen ser positivt på att försvarsmyndigheterna aktivt söker möjligheter till synergier mellan civil och militär forskning. Detta kan antas leda till större effektivitet inom båda sektorerna. Även ökad samverkan med andra länder kan ge möjligheter till effektiviseringar. Besparingarna som uppstår bör användas till förbandsverksamheten för att realisera genomförandet av försvarsreformen. Försvarsunderrättelseverksamheten ska bedrivas till stöd för svensk utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt för att kartlägga yttre hot mot landet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 utgångspunkt är det breda spektrum av hot och risker som har att förhålla sig till. Stöd till svenska internationella insatser, såväl militära som civila, ska ges hög prioritet. 3.6.11:1 Förbandsverksamhet och beredskap 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i denna proposition. 2Motsvarar 22 767 260 tkr prisnivå. 3Motsvarar 22 752 077 tkr prisnivå. 4Motsvarar 22 744 838 tkr prisnivå. Anslagets ändamål är att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av insatsorganisationen, planering, insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget används även för stöd till frivilliga försvarsorganisationer. Anslaget används också till exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn, till Försvarsmaktens säkerhetsfrämjande samarbete med andra länder samt till avveckling av materiel. Även utgifter för multinationella samarbeten såsom () och Strategic Airlift Capability (SAC) finansieras från detta anslag. Anslaget har i förhållande till 2012 beräknats enligt följande. För att möjliggöra den fortsatta omställningen till ett mer användbart och tillgängligt försvar har anslaget ökats med . Ökningen finansieras genom att anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar minskas med , anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar minskas med samt anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling minskas med . finansieras genom att anslag 1:6 Totalförsvarets rekryteringsmyndighet minskas med 6 miljoner Anslaget har ökats med 2013 och till följd av minskade utbildningsvolymer och rationaliseringar inom officersutbildningen. Ökningen finansieras genom att anslaget 1:7 Officersutbildning m.m. minskas med motsvarande belopp. Anslaget har minskats med 2013, ökats med 2014, 2015 och med för finansiering av driften av medeltungt helikoptersystem. Anslaget har ökats med 2013 och med anledning av den nya personalförsörjningen med färre kontraktsanställda i internationella insatser. Detta innebär att motsvarande utgifter för bl.a. grundlöner kommer att utbetalas från föreliggande anslag istället för anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser som minskas med motsvarande belopp. Överföringen är av budgetteknisk karaktär och påverkar inte verksamheten. I takt med att antalet kontraktsanställda minskar kan det bli aktuellt med ytterligare justeringar av nivåerna på de två anslagen. Anslaget har engångsvis minskats med 20102012 för att delvis finansiera att den nedskjutna och bärgade ska kunna visas på Flygvapenmuseum i . Beloppet beräknas i stället under utgiftsområde 17, anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter. beräknas beloppet åter under föreliggande anslag. Anslaget har minskats med 2013 och i syfte att finansiera en ökning av anslaget 1:8 . Förändring till följd av:Förslag/beräknat anslagÖvrigtÖverföring till/från andra anslagBeslutPris- och löneomräkning 2Anvisat 2012 1Tusental kronor 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Anslaget har ökats med 20132014 för finansiering av den tillfälligt med motsvarande belopp. Anslaget har ökats med Ökningen finansieras genom att Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i denna proposition. 2 Motsvarar 2 093 505 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 2 093 505 tkr prisnivå. Regeringen har i denna proposition 4 Motsvarar 2 093 505 tkr prisnivå. föreslagit att ska bemyndiga Anslaget finansierar särutgifter för den regeringen att besluta om förvärv av aktier eller andelar i, och om kapitaltillskott till, företag för att skydda de personer eller den verksamhet som bedrivs vid efter beslut av riksdag och regering. och Försvarsmakten inom ramen för en används anslaget för del av de särskilt beslutad skyddsidentitet enligt lagen gemensamma kostnader som kan komma att (2006:939) om kvalificerade skyddsidentiteter uppstå i samband med EU-ledda insatser (se utg.omr.4 Rättsväsendet avsnitt 2.6 internationellt, som finansieras via den s.k. anslaget 1:2 Säkerhetspolisen). föreslås även bemyndigas att besluta om försäljning eller avveckling av företag som har förvärvats i motsvarande syften. kapitaltillskott som sker inom ramen för Regeringen har i förhållande till 2012 beräknat Försvarsmaktens verksamhet avses finansieras anslaget enligt följande. Förbandsverksamhet och beredskap. Anslaget har minskats med 99,5 miljoner kronor 2013 och fr.o.m. Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap personalförsörjningen med färre kontrakts- anställda i internationella insatser. innebär att motsvarande utgifter för bl.a. grundlöner istället kommer att utbetalas från anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap som ökas med samma belopp. Vidare har anslaget tillfälligt minskats med 20102012 för att delvis finansiera att den nedskjutna och bärgade DC Beloppet beräknas i stället under utgiftsområde 17, anslaget 8:1 Centrala Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2014-2016 är preliminär. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2014-2016 är preliminär. 3.6.31:3 Anskaffning av materiel och anläggningar 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i denna proposition. 2Motsvarar 8 971 991 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 921 306 tkr prisnivå. 4Motsvarar 8 716 564 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att finansiera anskaffning av materiel och anslagsfinansierade anläggningar. Vidare används anslaget för finansiering av förstagångsanskaffning av beredskapsvaror. Även utgifter för det multinationella samarbetet Strategic Airlift Capability (SAC) finansieras från detta anslag. Anslaget finansierar omställnings- och avvecklingskostnader som kan komma att uppstå vid omstruktureringar inom logistik- och materielförsörjningen samt forskning och utveckling. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för Försvarsmakten 20132016 godkänns (tabell 3.12). Regeringen föreslår att regeringen får besluta om utveckling av JAS 39 E och ombyggnad av 4060 39 C/D till JAS 39 E.