prop · H0031d11 · 2012-09-20 00:00:00 — Regeringen avser att lägga fram förslag om att flytta centralmyndighetens delgivningsärenden från till i . Flytt av verksamhet beräknas ske . Av denna anledning ökas anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. med 2013, varav tillförs engångsvis för att finansiera uppstartskostnader. beräknas ökningen för anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. vara . De under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslagen 1:1 , 1:3 , 1:4 , 1:5 Domstolar och 1:6 Kriminalvården minskas sammantaget med motsvarande belopp. Ansvaret för vissa associationsrättsliga ärenden Länsstyrelserna handlägger vissa ärenden om sammankallande av bolagsstämma och föreningsstämma, förordnande av revisor samt utseende av en eller flera särskilda granskare i aktiebolag, ekonomiska föreningar, europabolag och europakooperativ. I syfte att samordna och effektivisera handläggningen av ärendena har beslutat att de ändamål och verksamheter som avser dessa ärenden flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv. föreslås därför anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. minskas med och det under utgiftsområde 24 upptagna anslaget 1:12 : finansiering av likvidatorer tillföras motsvarande belopp. föreslås Länsstyrelsernas förvaltningsanslag minskas med och anslaget 1:12 : finansiering av likvidatorer tillföras motsvarande belopp. För att säkra ett långsiktigt arbete med djurskyddskontrollerna avsåg regeringen i budgetpropositionen bibehålla insatserna på samma nivå som 2011. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 med 2013 föreslås anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med . Regeringen beräknar att nivån behålls fram . För länsstyrelsernas verksamhet inom havsplanering tillfördes anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. . beräknas tillskottet för länsstyrelsernas arbete med havsplanering utgöra . Anslaget föreslås därför tillföras ytterligare . Tabell 8.8 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 5:1 Länsstyrelserna m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Demokratipolitiken omfattar frågor om medborgarnas inflytande och delaktighet i samhället, demokrati och allmänna val samt demokratins utveckling. Även , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamhet samt tilldelningen av () faller inom detta område. Demokratipolitiken omfattar också samordning och utveckling av frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå. Området omfattar vidare stödet till politiska partier. Allmänna val och demokrati öka för att finansiera de två allmänna val som äger rum , dels valet till dels de allmänna valen. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom område Demokratipolitik 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för demokratipolitiken är: -en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras. Detta mål fastställdes av 2008 (prop. 2008/09:1 bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). En levande demokrati där möjligheterna till inflytande förstärks innebär att makten ska utgå från medborgarna och att varje individ ska ha möjlighet att påverka de beslut som rör den egna vardagen. Regeringen arbetar för att närheten till de politiska besluten ska öka genom förbättrade möjligheter till aktivt deltagande samt för att skapa en god social sammanhållning där individens rätt till självbestämmande inte inskränks av andra individer. Demokrati förutsätter förverkligande av de mänskliga rättigheterna. Demokratin stärks av att människor har makt över den egna vardagen och sina möjligheter att påverka. De beslut som fattas gemensamt måste respektera den enskildes mänskliga rättigheter. Förtroendet för de demokratiska institutionerna förutsätter möjlighet till insyn, inflytande och ansvarsutkrävande. måste respektera sina internationella åtaganden avseende de mänskliga rättigheterna. Den svenska rättsordningen ska stå i överensstämmelse med de internationella konventioner som har anslutit sig till och dessa ska följas på alla samhällsnivåer. Målet för demokratipolitiken uppfylls framför allt genom att medborgarens möjligheter till insyn, inflytande och deltagande säkerställs, genom att motverka hot mot demokratin och genom att de mänskliga rättigheterna respekteras. En prioriterad fråga inom området är att stärka och värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Resultatbeskrivningen i de följande avsnitten görs i förhållande till det övergripande målet för demokratipolitiken och i förhållande till de resultat som uppnåtts inom de prioriterade områdena val, insyn och inflytande, insatser för att motverka hot mot demokratin. Redovisningen sker också i förhållande till resultatredovisningarna för , Justitiekanslern och Datainspektionen. 9.4Resultatredovisning för val, insyn och inflytande mål var att genomföra sina uppgifter med största möjliga tillförlitlighet och effektivitet. I detta avsnitt redovisas det arbete som bedrivits av i samband med omvalen till i och till kommunfullmäktige i kommun, valkrets Nordöstra. I samband med omvalen har SCB getts i uppdrag att genomföra en studie om valdeltagandet vid omval. Resultaten från studien, som har samlats i en rapport, redovisas i detta avsnitt. Även de projekt för insyn och inflytande som bedrivs i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) och inom EU redovisas liksom arbete med demokratiforskning. arbete har huvudsakligen varit inriktat på att förbereda, genomföra och följa upp omvalen . har också arbetat med att säkerställa rutiner och system för att möjliggöra extra val till kommun- och landstingsfullmäktig. Omvalet i var begränsat till en av fyra valkretsar. Detta föranledde att genomföra anpassningar av det gemensamma itstödet för valadministrationen till val i en valkrets av flera. Områden som föranledde anpassningar av it-stödet var bl.a. hanteringen av namnvalsedlar, rutinerna för hur ledamöter och ersättare ska utses och sammanslagningen av resultatet års omval med resultatet års allmänna val i övriga valkretsar. Distribution av valmaterial till utlandsmyndigheter, kommuner och länsstyrelser genomfördes planenligt. Även tryckning och distribution av namnvalsedlar genomfördes som planerat. gjorde en genomgång av innehållet i myndighetens manualer och handböcker till övriga valmyndigheter samt utbildningsmaterialet för röstmottagare för att förändra och förtydliga de avsnitt som innehöll sådana frågeställningar som kommenterats av i dess beslut med anledning av inkomna överklaganden. genomförde ett antal informationsinsatser i samband med omvalen, bland annat genom att annonsera i dagstidningar och på webbsidor. Information om röstningsprocessen översattes till 25 språk, inklusive de nationella minoritetsspråken. Information om omvalen producerades också på teckenspråk, i punktskrift, i en lättläst broschyr och inläst på cd-skiva. annonserade särskilt för att nå hemlösa. Röstlängder och röstkort trycktes och distribuerades enligt fastställd plan. I uppgick antalet lokaler för förtidsröstning till 469, varav 154 hade begränsat tillträde. För var motsvarande antal 8 respektive 2 stycken. Röstmottagning i lokaler med begränsat tillträde genomfördes bl.a. vid vårdinrättningar och var främst avsedd för dem som vistas där, samt för anhöriga och personal. Valdeltagandet vid omvalet till i uppgick till . Andelen förtidsröstande uppgick till . Valdeltagandet vid omvalet i nordöstra valkrets uppgick till . Andelen förtidsröstande uppgick till . Antalet kommuner som ordnade förtidsröstning utanför de områden som omfattades av omvalen uppgick till 45 och antalet lokaler till 50. Det totala antalet förtidsröster som lämnades utanför den egna kommunen uppgick till 8 762, vilket utgjorde av det totala antalet väljare som valde att förtidsrösta inom landet vid omvalen. Två överklaganden inkom gällande omvalet till i . Överklagandena överlämnades till . Bägge överklagandena avslogs. Inga överklaganden inkom gällande omvalet till kommunfullmäktige i , den nordöstra valkretsen. lämnade en rapport till regeringen som redovisar erfarenheter från omvalen (Ju2012/1685/L6). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 rapporten sin bedömning av vilka förändringar av regler och rutiner som bör övervägas. I rapporten har vägts in synpunkter på omvalens genomförande som hämtat in från länsstyrelser och valnämnder. Regeringen har gett SCB i uppdrag att genomföra en studie om valdeltagandet vid omvalen (Ju2011/2779/D). Uppdraget redovisades (Ju2012/36/D). I rapporten konstaterar SCB att valdeltagandet i omvalen blev betydligt lägre än i de ursprungliga, överklagade valen. I Västra Götaland sjönk andelen röstande , från . I den nordöstra valkretsen i kommun var motsvarande nedgång , från . Båda dessa minskningar var större än i tidigare svenska omval. Rapporten visar att vid omvalen 2011 sjönk valdeltagandet i förhållande till de ordinarie valen inte bara totalt sett, utan även i samtliga berörda valdistrikt. När det gäller förtidsröstning innebar omvalen 2011 en minskad tillgänglighet i form av antalet förtidsröstningslokaler jämfört med de ordinarie valen. Dessutom var perioden för förtidsröstning kortare vid omvalen. Förtidsröstandet minskade i omvalen. Det är dock svårt att hitta stöd för att det haft någon större inverkan på det totala valdeltagandet. I rapporten konstateras att när det gäller valdeltagandet i olika befolkningsgrupper var deltagandet i de ordinarie valen 2010 högre bland kvinnor, äldre, svenska medborgare, inrikes födda, gifta, högutbildade och höginkomsttagare. Omvänt var valdeltagandet lägre bland män, yngre, utländska medborgare, utrikes födda, ogifta, lågutbildade och låginkomsttagare. Samma mönster återfinns vid omvalen 2011. Nedgången i valdeltagande är stor i samtliga dessa grupper. Vissa skillnader förstärktes dock betydligt. I mer än halverades valdeltagandet i omvalet i jämfört med de ordinarie valen 2010. Skillnaden i valdeltagande mellan den åldersgruppen och gruppen var val. Vid omval hade det avståndet ökat till . Sett ur andra perspektiv var nedgången mer jämn över olika grupper. Sammantaget innebar dock omvalen 2011 ett mer ojämlikt 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 valdeltagande än vad som var fallet vid de ordinarie valen 2010. SCB konstaterar i rapporten att om ett mer jämlikt valdeltagande mellan olika befolkningsgrupper eftersträvas är det vid omval samma grupper som måste stimuleras att rösta som vid ordinarie val. Det handlar om grupper som exempelvis unga, utrikes födda, utländska medborgare, lågutbildade och personer med lägre inkomster. understryks att för att uppnå ett högt och jämlikt valdeltagande är det av vikt att, i den mån det är möjligt, vidta åtgärder för att undvika situationer som föranleder omval. Medel till SCB för tre studier om det svenska valdeltagandet Regeringen har gett SCB i uppdrag att utföra tre studier om det svenska valdeltagandet, valdeltagandet bland unga väljare samt vilka som blir nominerade och valda (Ju2011/74077/D). Det finns ett behov av att förbättra kunskapsunderlaget för att kunna genomföra framtida insatser på området val och valdeltagande. Uppdraget ska redovisas vid tre olika tillfällen. Studien om det svenska valdeltagandet ska redovisas , studien om valdeltagandet bland unga väljare ska redovisas och studien om vilka som blir nominerade och valda vid de allmänna valen och deras representativitet i förhållande till befolkningen ska redovisas . Medel till för en studie Regeringen beslutade att ge (Samhälle, Opinion och Medier) vid i uppdrag att genomföra en studie om svenska folkets uppfattning i vissa demokratifrågor (Ju2011/8705/D). Studien ska bygga på en frågeserie nationella SOM- undersökning avseende inställningen till ett antal förslag om förändringar av demokratins spelregler. I uppdraget ingår att göra jämförelser med de mätningar som gjordes i 1998 och SOM-undersökningar. Uppdraget ska redovisas . Programmet Ett för medborgarna 2007- 2013 EU:s program Ett för medborgarna, som pågår , syftar till att överbrygga klyftan mellan medborgarna och EU-institutionerna, att stärka sammanhållningen mellan européer och att öka den ömsesidiga toleransen och förståelsen medborgare emellan Målgrupper för programmet är kommuner, lokala och regionala myndigheter samt organisationer och ideella föreningar. Regeringen har gett i uppdrag att vara nationell kontaktpunkt enligt programmet. Uppdraget innebär att ska marknadsföra och främja programmet i . På regeringens uppdrag beviljar medel till forskning om demokrati (IJ2010/2203/DEM). utlyste forskningsmedel för mångvetenskaplig demokratiforskning för perioden 20072010. De sju projekt som har fått medel avslutades . Slutrapporteringen av forskningsresultaten samt vetenskaplig och ekonomisk redovisning ska ske till . Två projekt har beviljats förlängd dispositionstid av . Slutrapporteringen av forskningsresultaten samt vetenskapliga och ekonomiska redovisningen av dessa projekt ska ske till . utlyste nya forskningsmedel för mångvetenskaplig demokratiforskning, för perioden 2013. Inriktningen omfattar hot mot det demokratiska samhällets grundvalar (särskilt extremism) och respons mot sådana hot, liksom frågor om medborgarnas inflytande, representation, deltagande, insyn och ansvarsutkrävande. beviljades medel till tre forskningsprojekt som ska bedrivas under . Den vetenskapliga och ekonomiska redovisningen ska göras till . Medborgardialog med stöd av it som färre medborgare väljer att bli medlemmar i politiska partier finns det ett stort samhällsengagemang och intresse för att engagera sig i enskilda sakfrågor. Fler medborgare kommunicerar dessutom genom nya kanaler, engagerar sig via sociala medier och väljer nya arenor för att göra sina röster hörda. Det gör att behovet av alternativa kanaler för dialog mellan medborgare och förtroendevalda ökar. stödjer regeringen därför ett projekt som är inriktat på att, med stöd av it, utveckla dialogen mellan medborgare och förtroendevalda (Ju2011/1793/D). Projektet bedrivs i samverkan med SKL och syftar till att stödja kommuner och landsting i deras arbete med att stärka möjligheterna till insyn och inflytande för medborgarna. Tyngdpunkten i arbetet har varit att komplettera de traditionella kanalerna för kommunikation med it-baserade verktyg för dialog. Med medborgaren i fokus har SKL tagit fram dialogverktyg som har prövats i landets kommuner och landsting . Intresset för att använda sig av medborgardialog och SKL:s dialogverktyg är ökande. Erfarenheter från projekten visar att delaktigheten i - och engagemanget för - de lokala beslutsprocesserna ökar när den enskilde individen blir involverad och känner en reell möjlighet att påverka. Projektet syftar därför även till att öka kunskapen om nya metoder för politiskt deltagande. Regeringen har beviljat SKL för projektet. Resultaten ska redovisas . Medel till SKL för medborgardialog i den lokala beslutsprocessen För att stärka medborgares möjligheter till inflytande och deltagande, fattade regeringen beslut om medel till SKL för stärkta möjligheter till inflytande och deltagande i den lokala beslutsprocessen (Ju2011/7222/D). Bakgrunden är att två tredjedelar av 290 kommuner har använt sig av medborgardialog i någon form. I SKL:s arbete med medborgardialog har det emellertid blivit tydligt att medborgardialogen behöver integreras i beslutsprocessen på ett mer systematiserat sätt för att bli en naturlig del av styrningen. Syftet med projektet är därför att i en treårig satsning ge extra stöd till ett antal kommuner och landsting för att utveckla medborgardialogen. Målet är att det ska finnas kommuner och landsting som arbetar systematiserat med medborgardialog i beslutsprocessen och som kan visa upp beslut där medborgardialogen har utgjort del i underlagen för beslut. har regeringen beviljat SKL för projektet. Resultaten ska slutredovisas . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av om medborgarinitiativet är i alla delar bindande och direkt tillämplig i alla EU-medlemsstater. Medborgarinitiativet innehåller en möjlighet för EU-medborgare att påverka utformningen av EU:s politik genom att gå samman och uppmana Europeiska kommissionen att lägga förslag i deras intresse. Sedan förordningen trädde i kraft kan EU-medborgare initiera ett medborgarinitiativ. För att Europeiska kommissionen ska behandla ett initiativ krävs det att frågan omfattas av EU:s kompetens, att minst en miljon EU-medborgare undertecknar initiativet samt att de som signerar kommer från minst en fjärdedel av EU:s medlemsländer. En namninsamling får pågå i högst . har regeringen utsett Datainspektionen till behörig myndighet för kontroll och intygande av att system för insamling av stödförklaringar via internet som används för lagring i uppfyller de krav som ställs i förordningen. Vidare har utsetts till behörig myndighet för kontroll och intygande av antalet giltiga stödförklaringar från medborgare i . Regeringen bedömer att har uppfyllt målet och genomfört omvalen till i och till kommunfullmäktige i kommun, valkrets Nordöstra med största möjliga tillförlitlighet och effektivitet för de delar av valadministrationen som ligger inom ansvarsområde, dvs. den centrala valadministrationen. Medborgardialog som stärker den representativa demokratin En levande demokrati innebär att alla människor ska ha goda möjligheter att påverka beslut som rör den egna vardagen. Insyn, transparens, reella påverkansmöjligheter, öppenhet och lättillgänglig samhällsinformation är grundläggande förutsättningar för att medborgare ska kunna utöva det inflytandet. Genom regeringens stöd till den demokratiska utvecklingen inom 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 kommuner och landsting skapas förutsättningar för ett fördjupat deltagande i de demokratiska processerna. 9.5Resultatredovisning för arbetet med att värna demokratin Regeringen vidtar åtgärder för att värna demokratin och mot våldsbejakande extremism. Arbetet omfattar åtgärder för att stärka medvetenheten om demokratin, öka kunskapen om våldsbejakande extremism, förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper samt att underlätta avhopp för de som anslutit sig till sådana grupper. Arbetet med att värna demokratin omfattar även åtgärder för att förebygga våld och hot mot förtroendevalda. Regeringen har inhämtat underlag för att skapa en helhetsbild av den våldsbejakande extremismen. fick och Brå i uppdrag av regeringen att beskriva hur den våldsamma politiska extremismen ser ut i när det gäller den vänsterautonoma miljön och vitmaktmiljön (IJ2009/1841). gav regeringen i uppdrag att på samma sätt beskriva den våldsbejakande islamistiska extremismen i (IJ2010/2191). Av ovanstående rapporter framgår att hotet från de våldsbejakande extremistmiljöerna inte bedöms utgöra ett hot mot det demokratiska systemets grundvalar, men att de trots detta kan utgöra hot mot enskilda personer och grupper, såväl i som utomlands. Politiska omständigheter i eller i omvärlden kan däremot påverka individers benägenhet att sanktionera våld för att uppnå en ideologisk målsättning. Det finns dessutom tendenser att antidemokratiska attityder har fått fäste bland vissa ungdomsgrupper. För att motverka en utveckling som kan utgöra en utmaning för det demokratiska styrelseskicket anser regeringen att det är angeläget att arbetet med att värna demokratin fördjupas. presenterade regeringen skrivelsen Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44). Det övergripande syftet med handlingsplanen är att värna och stärka demokratin och att därmed göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. I handlingsplanen betonar regeringen vikten av att stärka medvetenheten om de demokratiska värderingarna i samhället. Insatser bör särskilt riktas mot ungdomar. Regeringen har mot ovan angiven bakgrund gett i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som genomför verksamhet för att stärka ungdomars demokratiska värderingar (Ju2011/8862/D). har även fått i uppdrag av regeringen att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som bedriver en verksamhet som har till syfte att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremiströrelser och ge stöd till individer som avser att lämna sådana miljöer. Bidragen fördelas - 2014 i enlighet med förordning (2011:1509) om statsbidrag för demokratifrämjande verksamhet och förordning (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet mot våldsbejakande extremism. gav regeringen för levande historia i uppdrag att utveckla metoder och arbetsmaterial för att stärka ungdomars demokratiska värderingar (IJ2010/2203/DEM). Regeringen har utvidgat uppdraget till Forum för levande historia till att även sprida de metoder och arbetsmaterial som utvecklats, främst i skolan, men även till andra aktörer som genomför demokratifrämjande verksamhet (Ju2011/8862/D). Internet har blivit allt viktigare för det demokratiska samtalet . som internet bidrar till att fördjupa och bredda samhällsdebatten har internet förenklat för extremistgrupper och krafter som sprider antidemokratiskt budskap, särskilt bland unga. Regeringen anser att det är angeläget att barn och unga utvecklar sin mediekunskap för att bl.a. kunna förhålla sig kritiskt till det stora medieutbudet. gav regeringen därför i uppdrag att genomföra en studie om hur antidemokratiska budskap som förmedlas via internet och hur unga kan stärkas och skyddas mot sådana budskap (Ju2011/6776/D). Studien ska beskriva före- komsten av antidemokratiska budskap på internet och sociala medier som riktas till unga, framför allt sådana budskap som uppmanar till våld för en politisk sak, och hur internet används av organisationer, rörelser och nätverk i syfte att påverka och sprida ett antidemokratiskt budskap. Studien ska redovisas och ska utgöra ett underlag för ett fortsatt arbete för att stärka barn och unga som medvetna och kritiska medieanvändare. Regeringen har även uppmärksammat trossamfundens betydelse i att utveckla och upprätthålla demokratin (Ju2011/8862/D). stöd för trossamfund har fått i uppdrag att föra en dialog med trossamfunden med syfte att stimulera arbetet med demokrati och demokratiska värderingar. En delredovisning ska överlämnas till regeringen . För att skapa förutsättningar för ett effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extremism tillsatte regeringen en särskild utredare (dir. 2012:57) Utredaren ska ta fram utbildningsmaterial om hur våldsbejakande extremism kan förebyggas. Målgruppen för utbildningsmaterialet är framför allt yrkesverksamma inom grund- och gymnasieskolan, socialtjänst och annan liksom verksamma inom det civila samhället. Detta är yrkesgrupper som kommer i kontakt med personer som är i riskzonen för att ansluta sig till extremiströrelser eller som är aktiva inom sådana. Utredaren ska även främja samverkan och kunskapsutbyte mellan kommuner, myndigheter och organisationer inom det civila samhället liksom verka för att det förebyggande arbetet breddas för att kunna bemöta olika typer av extremism. Vidare ska utredaren lämna förslag till hur det förebyggande arbetet kan utvecklas och föreslå vilken eller vilka myndigheter som kan ansvara för arbetet. Uppdraget ska slutredovisas . En viktig del i värnandet av demokratin är arbetet för att förebygga hot och våld mot förtroendevalda.