prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — Prognosprincipen om att kommunerna och landstingen sammantaget bedöms anpassa konsumtionsutgifterna så att en resultatnivå motsvarande god ekonomisk hushållning ska uppnås , innebär att de gradvis bättre förutsättningarna i ekonomin slår igenom på kommunsektorns resultat (se diagram 11.5). Resultatet beräknas uppgå till , vilket bedöms vara i nivå med god ekonomisk hushållning. Uppföljning av statens inkomster, utgifter och den offentliga sektorns finansiella sparande 12 Uppföljning av statens inkomster, utgifter och den offentliga sektorns finansiella sparande Jämfört med bedömningen i budgetpro- positionen har statens skatte- intäkter reviderats ned med 2012. För 20132015 har skatte- intäkterna reviderats ned med . De takbegränsade utgifterna har reviderats ned med jämfört med beräkningen i budget- propositionen . bedöms de takbegränsade utgifterna bli oförändrade och beräknas de bli ca lägre än bedömningen i budgetpropositionen. har statens budgetsaldo reviderats ned med jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. För 20132015 är prognosen för budgetsaldot nedreviderad med . Jämfört med prognosen i budgetpro- positionen blev utfallet för den offentliga sektorns finansiella sparande som väntat, medan den finansiella ställ- ningen blev svagare än beräknat. Den reviderade bedömningen av den ekonomiska utvecklingen medför att den offentliga sektorns finanser försvagas något 20122015 i förhållande till den bedömning som redovisades i budgetpropositionen . I detta avsnitt görs en uppföljning av den av beslutade budgeten för staten 2012 samt de prognoser för inkomster, utgifter och statens budgetsaldo avseende 20122015 som gjordes i budgetpropositionen . Vidare redogörs för prognosförändringar för den offentliga sektorns finansiella sparande. Enligt 9 kap. 1 § andra stycket och 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen under löpande budgetår redovisa en prognos över utfallet av statens inkomster och utgifter samt lånebehov. Väsentliga skillnader mellan anvisade medel på statens budget och beräknat utfall ska förklaras. För inkomsterna görs dessutom en uppfölj- ning av prognoserna för skatteintäkterna 2010 och 2011. En fullständig uppföljning av statens budget för sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2011 (skr. 2011/12:101). 12.1Inkomster i statens budget 12.1.1Jämförelse med prognosen i budgetpropositionen I detta avsnitt jämförs prognosen för skattein- täkterna i denna proposition med prognosen i budgetpropositionen . Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Prognosskillnaderna finns redo- visade i tabell 12.2. I tabell 12.1 finns de viktig- aste ekonomiska antaganden för skatteprogno- serna och en jämförelse med budgetpropo- sitionen . Tabell 12.1 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Årlig procentuell förändring om inget annat anges -0,4 -0,1 -0,2 -0,1 -0,3 -0,5 -0,4 -0,4 -0,4 -0,6 -0,5 -0,1 -0,5 -0,4 -0,8 -0,6 -0,3 -0,9 -1,2 -1,2 -0,5 -0,5 -1,1 0,1 -0,1 -0,7 -0,1 0,3 -1,6 -6,5 -1,7 -10,5 -18,6 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt nationalräkenskapernas definition. 5Procent av arbetskraften. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. Tabell 12.2 Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen samt statens budget -2,4 -0,6 -0,1 -0,3 -0,4 -179,9 -13,8 -189,6 -7,1 -1,0 -3,6 -4,3 -3,5 -1,6 -0,3 -1,2 -1,4 -0,2 -0,3 -24,6 -1,7 -29,7 -4,0 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 -26,4 -0,7 -28,9 -0,9 -0,2 -0,1 -2,7 -5,5 -4,5 -0,9 -0,9 Skatt på kapital, hushåll -9,1 -6,3 -2,4 -0,8 -0,5 -2,0 -0,1 -1,8 -2,5 -1,7 -2,3 -0,6 -1,1 -1,3 -1,3 -1,4 -0,7 -1,0 -0,4 -0,4 -0,4 Skatt på konsumtion och insatsvaror -1,4 -3,0 -7,3 -10,8 -0,3 -1,5 -5,1 -7,8 -0,7 -0,3 -0,4 -0,4 -0,4 -0,1 -0,2 Skatt på vin m.m. -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -1,4 -0,9 -0,1 -0,3 -0,8 -1,5 -0,6 -0,2 -0,5 -0,8 -1,0 Övriga skatter på energi och miljö -0,3 -0,2 -0,2 -0,3 -0,1 -0,1 -0,5 -0,1 -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 -0,5 -0,2 -0,2 -0,2 -0,3 Restförda skatter och övriga skatter -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -5,7 -6,3 -0,9 -0,8 -0,8 -0,8 -0,8 -0,1 -4,2 -2,5 -7,1 -1,0 -7,2 -0,1 -4,0 -2,2 Avgår, kommunala inkomstskatter -537,0 -8,9 -555,7 -12,8 -6,2 -7,9 -8,4 -6,1 -9,4 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -183,5 -5,0 -195,4 -4,3 -1,0 -0,4 -5,5 -5,8 -9,6 -11,0 Källor: och egna beräkningar. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen har prognosen för intäkterna från skatt på arbete reviderats upp med 20112015. Den främsta anledningen till upprevideringen är att utveck- lingen av både pensionerna och lönesumman 2011 blev betydligt större än prognosen i budgetpropositionen. Eftersom den reviderade lönesummeutvecklingen framför allt beror på att antalet arbetade timmar blev fler än förväntat, snarare än att timlönen blev högre, innebär det att den kommunala inkomstskatten påverkas i större utsträckning än den statliga in- komstskatten. beräknas HUS-avdra- get (skattereduktionen för och RUT- arbete) 20122015 bli högre än vad som redovi- sades i budgetpropositionen , vilket minskar intäkterna från skatt på arbete med ca 20122015. Skatt på kapital, hushåll Intäkterna från hushållens kapitalinkomster har reviderats ned med jämfört med prognosen i budgetpropo- sitionen . Det beror till största delen på att hushållens utgiftsräntor bedöms bli högre . har intäkterna reviderats ned med , vilket huvudsakli- gen beror på att inkomsterna från räntor och ut- delningar bedöms bli lägre än enligt prognosen i budgetpropositionen . Det slutliga taxeringsutfallet för skatt på före- tagsvinster uppgick till , vilket var högre än prognosen i budgetpropo- sitionen . är revide- ringarna av prognosen för bolagsskatteintäkterna mycket små i förhållande till prognosen i bud- getpropositionen. har in- täkterna reviderats upp med ca till följd av att driftsöverskottet i företagssektorn beräknas öka något starkare än enligt tidigare bedömningar. Intäkterna från avkastningsskatten har reviderats ned med 2013 2015 jämfört med prognosen i budgetpropo- sitionen . Det är huvudsakligen en effekt av att statslåneräntan har reviderats ned, framför allt för 20122014. Nedrevideringen till följd av den lägre räntan motverkas dock av att livbo- lagens tillgångar 2011 blev större än förväntat. Övriga skatter på kapital Taxeringsutfallet för intäkterna från fastighets- skatt och fastighetsavgift 2010 blev högre än prognosen i bud- getpropositionen. Det var framför allt intäkterna från den kommunala fastighetsavgiften på hy- reshus som blev högre än förväntat. Det högre utfallet föranledde även en översyn av prognosen för 20122015, vilket medfört att intäkterna re- viderats upp även dessa år. Utfallet för intäkterna från stämpelskatt 2011 blev lägre än prognosen i budgetpropositionen. Intäkterna har därutöver reviderats ned ytterligare och framåt eftersom utvecklingen på fastighetsmarknaden nu bedöms bli något sämre än vad som bedöm- des tidigare. Intäkterna från kupongskatten 2011 blev högre än prognosen i bud- getpropositionen. har utdelnings- inkomsterna reviderats ned, vilket medför att intäkterna från kupongskatten har reviderats ned med ca . Intäkterna från mervärdesskatten har reviderats upp med , till följd av att hushållens konsumtion utvecklades något starkare än vad som bedömdes i budgetpropo- sitionen . För 20122015 har prognosen för mervär- desskatteintäkterna reviderats ned med . Det beror till viss del på att investeringarna bedöms utvecklas svagare än enligt prognosen i budgetpropositionen, men även på att de olika delarna av hushållens konsumtion bedöms vara sammansatta så att mervärdesskatteintäkterna ökar mindre än vad hushållens konsumtion som helhet gör. Intäkterna från punktskatterna 2011 har revi- derats ned med jämfört med prognosen i budgetpropositionen, trots att intäkterna från tobaksskatten blev högre än väntat. Det beror på att det milda vädret i slutet av 2011 medförde en lägre konsumtion av el samt på att inbromsningen i konjunkturen i slutet av medförde en lägre användning av bensin och oljeprodukter än vad som förutsågs i budgetpropositionen. Prognosen för punktskatteintäkterna för 20122015 har reviderats ned med . Nedrevideringen är för- anledd av minskade intäkter från energi- och koldioxidskatt till följd av att användningen av bensin och oljeprodukter bedöms bli lägre. 12.1.2Uppföljning av statens budget Jämfört med beräkningarna i statens budget har intäkterna från skatt på arbete revide- rats upp med ca . Upprevideringen beror på att de utbetalda lönerna ökade betydligt starkare än väntat. Trots detta har de direkta skatterna reviderats ned med , vilket beror på att kostnaderna för HUS-avdraget (skattereduktionen för och RUT-tjänster) blev högre än beräknat. Intäkterna från skatt på arbete bedöms uppgå till 2011, vilket är högre än vad som beräknades i statens budget . De direkta och indirekta skatterna har reviderats upp med ca 9 respektive . I huvudsak förklaras upprevideringen av att lönesummetill- växten blev starkare än förväntat, vilket i sin tur beror på att antalet arbetade timmar har ökat. Även pensionerna blev högre än vad som beräknades i statens budget. beräknas kostnaderna för HUS-avdraget bli högre än beräknat, vilket drar ned intäkterna med ca . Jämfört med beräkningarna i statens budget blev intäkterna från skatt på kapital högre. Det är i huvudsak intäkterna från skatt på företagsvinster som blev högre än beräknat. Konjunkturåterhämtningen efter finansoron och lågkonjunkturen 2008 och 2009 gick betydligt snabbare än vad som för- väntades , då prognosen som låg till grund för statens budget 2010 gjordes. Detta har också slagit igenom i företagens vinst- utveckling. Även intäkterna från hushållens skatt på kapitalinkomster blev högre än i statens bud- get . Det beror dels på att hushållens taxerade kapitalvinster blev högre än väntat, dels på att ränteinkomsterna blev högre. Jämfört med beräkningarna i statens budget har intäkterna från skatt på företags- vinster reviderats upp med . Även här bidrar den snabbare konjunkturåterhämtningen till att vinsterna ökade mer än förväntat. Intäkterna från hushål- lens skatt på kapitalinkomster beräknas bli lägre än budgeten . Till viss del beror det på att hushållens taxerade kapitalvinster har reviderats ned, men till övervä- gande del beror det på att hushållens utgiftsrän- tor bedöms bli högre än beräknat. Intäkterna från mervärdesskatten 2010 blev högre än beräkning- arna i statens budget . Det beror på att återhämtningen i ekonomin efter finanskrisen blev starkare än väntat och hushållens kon- sumtion ökade i snabbare takt än vad som förut- sågs i den prognos som låg till grund för budge- ten. blev intäkterna från mervärdesskat- ten ca högre än beräknat, vil- ket beror på högre privat konsumtion är beräk- nat. Intäkterna från punktskatterna 2010 blev nästan högre än beräkning- arna i statens budget . Det förklaras av att det kalla vädret ledde till högre konsumtion av el och eldningsolja som den starka konjunkturåterhämtningen ledde till högre användning av bensin och oljeprodukter. Det omvända gäller för intäkterna från punkt- skatterna 2011, som blev drygt 3 miljarder kro- nor lägre än beräkningarna i statens budget . Det förklaras av det milda vädret och konjunkturinbromsningen. 12.2Utgifter i statens budget och I tabell 12.5 redovisas av beslutade I statens budget uppgick de samlade utgifterna under samtliga utgiftsområden till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till , dvs. De tak- begränsade utgifterna beräknades i budget- propositionen till 1 . I den nu aktuella prognosen beräknas de takbegränsade utgifterna till 1 , dvs. lägre (se tabell 12.3). Att utgifterna bedöms bli lägre än i statens budget beror huvudsakligen på lägre utgifter under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, främst i form av lägre utgifter för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Även för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap bedöms utgifterna bli lägre än vad som beräknades i statens budget, bl.a. till följd av lägre utgifter för fredsfrämjande förbands- insatser. Slutligen har utgifterna för utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m. reviderats ned, bl.a. till följd av lägre marknadsräntor. I prognoserna har hänsyn tagits till reger- ingens förslag i propositionen Vårändrings- budget (prop. 2011/12:99). Vidare har hänsyn tagits till bedömda volymer i de rättig- hetsstyrda transfereringssystemen och förändra- de makroekonomiska förutsättningar m.m. Tabell 12.3 Takbegränsade utgifter -4,3 -1,9 -2,5 vid sidan av statens -1,8 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet. 2011/12:FiU1, rskr. 2011/12:32). 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3I de takbegränsade utgifterna ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ramar för utgiftsområden, föreslagna medel på ändringsbudget summerat per utgiftsområde, de prognostiserade utgifterna för respektive utgifts- område och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. För vissa utgiftsområden skiljer sig de aktuella utgiftsprognoserna väsentligt från de medel som anvisat. Nedan redogörs för de viktigaste orsakerna till dessa avvikelser. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget, vilket bl.a. förklaras av nedreviderade utgifter för fredsfrämjande förbandsinsatser. Vidare bidrar leveransförseningar av materiel till Kust- bevakningen till att minska utgifterna under innevarande år. Dessa utgifter kommer istället att belasta anslaget . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Detta beror huvudsakligen på att anslagssparande förväntas användas under innevarande år. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Framför allt beror detta på att medel avsatta för den ram- överenskommelse som slutits mellan regerings- partierna och de gröna på migrationsområdet inte förväntas utnyttjas fullt ut . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än totalt anvisade medel i statens budget. Detta beror huvud- sakligen på att medel om föreslås tillföras anslaget för sjukpenning och rehabilitering m.m. i propositionen Vårändrings- budget . Detta är en följd av att utfallet för anslaget 2011 blev högre än vad som budgeterats och att anslagskrediten till följd av detta utnyttjades. Det högre utfallet förklaras i huvudsak av ett högre återflöde till sjukförsäkringen och att sjukfallen blev något längre än vad som beräknades i budget- propositionen . Anslagsökningen reglerar detta ingående underskott och har ingen utgiftseffekt . Jämfört med ursprungligt anvisade medel i statens budget har prognosen för samma anslag reviderats upp med ca sedan budgetpropositionen beslutades till följd av att återinflödet till sjukpenningen blivit större än beräknat och att medelersättningen har reviderats upp till följd av högre timlöne- ersättning. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Det är framför allt utgifterna på anslagen Allmänna barnbidrag och Föräldrarförsäkring som nedreviderats till följd av att färre barn fötts jämfört med vad som antogs i budgetpropositionen . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Förklaringen till den lägre prognosen är framför allt att utgifterna för arbetslöshets- försäkringen reviderats ner till följd av färre ersättningstagare och att aktivitetsstödet reviderats ned på grund av lägre styckkostnader. Även lägre volymer och styckkostnader för det särskilda anställningsstödet bidrar till lägre utgifter. De sänkta utgifterna motverkas delvis av högre utgifter på anslaget Bidrag till lönegarantiersättning till följd av ökade utgifter i samband med att försattes i konkurs . föreslås därför tillföras anslaget i propositionen Vårändringsbudget . Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Detta förklaras huvudsakligen av att utgifterna under anslaget Studiemedel m.m. för studiemedel med den högre studienivån förväntas bli ca lägre än anvisade medel i statens budget. Detta är en följd av att prognosen för antalet studerande med högre studiebidrag är lägre än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Detta beror på att utgifterna sammantaget beräknas bli något lägre än vad som bedömdes i budget- propositionen för ett flertal anslag. Exempelvis bedöms utgifterna för anslaget Fortbildning av lärare och förskolepersonal bli ca lägre. Även för ett antal universitet och högskolor bedöms utgifterna bli något lägre än vad som anvisats i statens budget. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli ca högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Det är främst utgifterna för anslaget Energiforskning som bedöms bli högre. Det beror huvudsakligen på att bedömer att myndigheten nu kan betala ut projektmedel mer effektivt, vilket leder till en högre utbetalningstakt. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Det är främst utgifterna för anslagen Väghållning och Banhållning som bedöms bli högre. Det beror främst på senareläggningar av infrastruktur- investeringar som ursprungligen var avsedda att belasta anslagen 2011 och på högre prioriteringar av insatser för drift och underhåll av järnväg 2012. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. De lägre utgifterna beror delvis på att marknadsräntorna beräknas bli lägre än enligt den bedömning som gjordes i budgetpropositionen. Vidare innebär en ny låneplan att utgifterna beräknas minska. I statens budget var den beräknade för- brukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under pos- ten Minskning av anslagsbehållningar. utgifterna redovisades i statens budget som summan av utgiftsramarna och beräknings- posten Minskning av anslagsbehållningar. Denna post uppgick i statens budget till -2,, dvs. anslagsbehållningarna förväntades öka. I denna post ingår endast förändringar av anslagsbehållningar med effekt på den faktiska anslagsavräkningen. Kommande indrag av anslagsbehållningar som inte förväntas förbrukas ingår således inte. I den aktuella prognosen ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningar under respektive utgiftsområde. Förändringen av anslagsbehållningarna kan därför beräknas som skillnaden mellan prognostiserat utfall och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till ändringsbudget, indragningar av anslagsmedel och medgivna överskridanden (se tabell 12.4). Tabell 12.4 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2012 Ramanslag (från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats) Anvisat på ursprunglig budget2 Anvisat på ändringsbudget för 20123 Beräknad förändring av anslagsbehållningar -19,6 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Enligt Årsredovisning för staten 2011 (skr. 2011/12:101). 2Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet 2011/12 FiU10, rskr 2010/11:113). 3Enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99). Utfallet för statens budget 2011 visar att anslags- behållningarna uppgick till /12. kommer anslags- sparandet att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel i statens budget , eller minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel eller till följd av beslut om indragningar. I propositionen Vårändringsbudget föreslås anslagsökningar om sammanlagt 3,4 mil- jarder kronor. De beräknade indrag- ningarna av anslagsmedel bedöms uppgå till , varav merparten berör de rättighetsstyrda transfereringsanslagen som t.ex. anslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd under utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv. Anslagsbehållningarna /13 beräknas uppgå till (exklusive statsskuldsräntor). Därmed beräknas anslagsbehållningarna minska med mellan /12 och /13. Tabell 12.5 Utgifter 2011 och 2012 -0,1 -0,1 Skatt, tull och exekution -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 Försvar och samhällets krisberedskap -1,1 -1,1 -0,6 -0,6 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,2 -0,2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -1,4 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,6 -0,6 -0,4 -0,4 -1,9 -3,1 -1,0 -1,0 -0,4 -0,5 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande -0,1 -0,2 Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,1 -0,1 Allmänna bidrag till kommuner -2,5 -2,5 Avgiften till Europeiska unionen -0,2 -0,2 -2,8 -4,3 -7,8 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -1,9 -5,2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens -1,8 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1I utfallet har anslag fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Statens budget enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet. 2011/12:FiU1, rskr. 2011/12:113). 3Enligt förslag i proposition Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99) Där 0,0 anges har förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 4Anvisat på statens budget enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet. 2011/12:FiU1, rskr. 2011/12:113) samt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99). 12.2.2Utgiftsprognos 20132015 jämfört utgifterna och 2015 med 3,1 respektive med budgetpropositionen jämfört med beräkningen i I budgetpropositionen presenterade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna 20132015. I tabell 12.6 redovisas den totala utgiftsförändringen för 20132015 vid en jämförelse mellan en uppdaterad beräkning och beräkningen i budgetpropositionen, fördelad på och 2015 jämfört med beräkningarna i budget- propositionen. Tabell 12.6 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med budgetpropositionen -2,8 -3,1 -4,9 -0,4 -0,3 -0,1 -1,5 -1,8 Takbegränsade utgifter i 2012 Källa: Egna beräkningar. Regeringen har inte föreslagit eller aviserat några reformer som påverkar de takbegränsade utgifterna 20132015 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Reviderad pris- och löneomräkning Den slutgiltiga pris- och löneomräkningen minskar utgifterna med jämfört med beräkningen i budget- propositionen . Detta beror bl.a. på att omräkningstalet för löneindex, mätt som utvecklingen av lönekostnaden för tjänstemän i den konkurrensutsatta sektorn, med avdrag för ett genomsnitt av produktivitetsutvecklingen inom den privata tjänstesektorn, blev lägre än vad som antogs i budgetpropositionen. En ny preliminär pris- och löneomräkning minskar I jämförelse med budgetpropositionen har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till nya antaganden. De nya makroantagandena innebär sammantaget att de beräknade utgifterna blir högre 2013, högre 2014 och högre 2015 jämfört med beräkningarna i budget- propositionen . En viktig förklaring till detta är att utgifterna inom ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget bedöms bli högre bl.a. till följd av att den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten nu beräknas vara högre 20132015 jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . En motverkande faktor är att de arbets- marknadsrelaterade utgifterna beräknas vara lägre än bedömningen i budgetpropositionen under 20132015, vilket huvudsakligen förklaras av färre ersättningstagare i arbetslös- hetsförsäkringen.