prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — En ständigt pågående utveckling av ny kunskap skapar kulturella och bildningsmässiga värden i samhället, utvidgar det mänskliga vetandet och bidrar till problemlösning och utveckling i näringsliv och samhälle i övrigt. Forskningsbaserad kunskap utgör också grunden för kunskapssamhället och för den högre utbildningen. Nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap bidrar till hög produktivitet och konkurrenskraft i företag, liksom till effektivitet och kvalitet i offentliga tjänster. Detta är nödvändigt för att generera exportintäkter, sysselsättning med höga löner samt en bibehållen och utvecklad välfärd. tillhör de länder som avsätter mest resurser för forskning och utveckling. Endast , och avsätter en större andel av BNP. avsatte totalt för forskning och utveckling, vilket motsvarade av BNP. Näringslivet avsätter medel motsvarande en andel på av BNP, medan forskningen vid de universitet och högskolor som har finansiering från staten, inom övrig offentlig sektor samt inom EU-medel uppgår till av BNP. Detta innebär att två tredjedelar av de svenska avsättningarna för forskning och utveckling finansieras av eller utförs av näringslivet. Diagram 5.1 Länder med högst andel forskning och utveckling i procent av BNP Källa: , Science, Technology and Industry Outlook , eller senast tillgängliga år. NL , UK . 2012/13:30 5.1 Näringslivets forskning och utveckling 5.1.1Näringslivets avsättningar för forskning och utveckling Enligt preliminära data avsatte det svenska näringslivet för forskning och utveckling totalt i fasta priser prisnivå. avsatte det svenska näringslivet 78,63 miljarder för forskning och utveckling. Den största delen av näringslivets forskning och utveckling utförs i ett tiotal företag. Det svenska näringslivet har minskat sina avsättningar för forskning och utveckling i som andel av BNP. Detta är i stor utsträckning beroende på neddragningar i ett fåtal företag. En viss minskning har skett i företag med över 250 anställda, medan den har ökat marginellt i företag med 50250 anställda. I avsätter näringslivet en betydligt större andel av BNP för forskning och utveckling än näringslivet i något annat land. Avsättningarna har dessutom ökat . Efter avsätter näringslivet i , och mest, följt av . Det finska näringslivet har haft ökande avsättningar för forskning och utveckling . I utförs näringslivets forskning och utveckling av ett fåtal företag, vilket kan ge stora variationer beroende på företagens avsättningar. , som har en stor ekonomi, har naturligtvis en mycket mer diversifierad fördelning av näringslivets avsättningar till forskning och utveckling än små länder som , och . Stora länders avsättningar, som , är därmed stabilare . Diagram 5.2 Näringslivets forskning och utveckling som procent av BNP Källa: Science, Technology and Industry Outlook . 5.1.2Fördelning av företagens forskning och utveckling Forskning och utveckling hos företag i är främst lokaliserad till storstadsregionerna, där och är de mest forskningsintensiva regionerna. Dessa regioner har hög avsättning även i Diagram 5.3 Näringslivets forskning och utveckling i miljarder kronor Prop. 2012/13:30 2009 Källa: - Forskning och utveckling inom företagssektorn 2009. Storleken på näringslivets avsättningar för forskning och utveckling är branschberoende. I branscher med hög andel forskning och utveckling måste företagen avsätta en stor andel av omsättningen för forskning och utveckling för att följa med i utvecklingen av produkter och processer. De mest forsknings- och utvecklingsintensiva sektorerna i näringslivet finns inom områdena datorer, elektronik och optik, transport samt läkemedel. Inom läkemedelssektorn och för tjänsteforskning inom informations- och kommunikationsteknik ses en minskning , vilket framgår av diagram 5.4. Möjligtvis har även en minskning av näringslivets avsättningar för forskning och utveckling skett inom datorer, elektronik och optik till följd av minskningar inom telekomsektorn. Inom massa och papper har en ökning av näringslivets avsättningar för forskning och utveckling skett 2009. De senare är branscher som karakteriseras av en mycket högteknologisk produktion, dvs. där produktionsprocesserna har krävt stora investeringar i forskning och utveckling. Enligt en rapport från har den vetenskapliga kvaliteten på den forskning och utveckling som utförs i de stora kunskapsintensiva företagen i , mätt som antal citeringar av vetenskapliga publikationer, historiskt sett ofta hållit en hög nivå i internationell jämförelse (Vetenskapligt publiceringssamarbete mellan svenska företag och högskolor, 2007). Näringslivets forskning och utveckling per bransch 2007 och 2009, miljarder kronor Datorer, el, optik ICT (tjänster) Källa: - Forskning och utveckling inom företagssektorn 2009. Data för datorer, el, optik 2007 är en uppskattning från flera poster 5.2Offentligt finansierad forskning och utveckling Den offentliga finansieringen av forskning och utveckling i kommer huvudsakligen från staten. Andra offentliga finansiärer är EU, de forskningsstiftelser som har bildats av staten samt kommunerna och landstingen. Avsättningarna för forskning och utveckling inkluderande statliga anslag, medel från forskningsstiftelserna, EU-medel samt medel från kommuner och landsting uppgår av BNP. 5.2.1Statliga anslag för forskning och utveckling Enligt statsbudgetanalys avsätter staten för forskning och utveckling . Medel för forskning och utveckling finns inom mer än två tredjedelar av utgiftsområdena. Efter den senaste forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) har tillförts i nivåhöjning för perioden 20092012. Huvuddelen av dessa medel har tillförts universitet och högskolor som har fått ökade resurser för forskning med . Den största posten i statsbudgeten för forskning och utveckling är enligt statsbudgetanalys 2012 de direkta anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor. Dessa uppgår 2012 till . Anslagen till de forskningsfinansierande myndigheterna , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, ytterligare sammanlagt 8,1 miljarder huvudsakliga mottagarna av de medel som fördelas av forsknings- Diagram 5.5 Fördelning av de statliga anslagen för forskning och Forsknings- finansiering 26, Källa: , statsbudgetanalys 2012. Av övriga anslag till forskningsfinansiärer är de största posterna energiforskning via , , och för utvecklingsforskningen 2012 via (Sida). För försvarsforskning har det anvisats 2012. 5.2.2Övriga avsättningar för forskning och utveckling Utöver statens anslag för forskning och utveckling utgår av offentliga medel i vid mening för dessa områden. De forskningsstiftelser som bildades med medel från löntagarfonderna avsätter 2012 för forskning och utveckling. Intäkterna från EU för svensk forskning och utveckling uppgår 2012 till . Landstingen avsatte 2009 utöver de medel som betalas ut för läkarutbildning och forskning genom avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården (den s.k. ALF-ersättningen). Landstingens avsättningar för forskning och utveckling kan förväntas vara i samma storleksordning 2012. och högskolor med statliga anslag för forskning och forskarutbildning De huvudsakliga offentliga utförarna av forskning och utveckling, och högskolor, får den största delen av sina intäkter för 2012/13:30 forskning och forskarutbildning från staten, mer än . Det är dels i direkta anslag, dels via forskningsråden och Verket för innovationssystem. Universitet och högskolor får även omfattande bidrag från andra finansiärer. Universiteten och högskolornas totala budget för forskning och forskarutbildning var 2011 . Diagram 5.6 Forsknings- och utvecklingsintäkter inom universitets- och högskolesektorn i förhållande till BNP, 2001, 2005 och 2009, i procent Källa: , MSTI and Technology Indicators. Den totala finansieringen av forskning och utveckling vid universitet och högskolor är relativt sett koncentrerad till ett mindre antal lärosäten. De fem största universiteten tar tillsammans emot av intäkterna. , , och har en andel externa medel som överstiger . Även , Kungl. Tekniska högskolan och har en större andel externa medel än direkta anslag. Diagram 5.7 Anslag och bidrag till universitet och de högskolor som bedriver mest forskning i miljarder kronor Källa: - Statliga anslag till forskning och utveckling , Forskning och utveckling inom universitets- och högskolesektorn 2009, Budgetproposition . KI , LU , UU , GU , SU , KTH Kungl. Tekniska högskolan, CTH , , SLU , , LTU , , ÖU , MittU , , JkpH Stiftelsen , MdH , MöH , BTH . som universitet och högskolors intäkter av forskningsbidrag har ökat har även storleken av oförbrukade Oförbrukade forskningsbidrag uppstår då ett lärosäte inte förbrukar mottagna forskningsbidrag från t.ex. forskningsråden i samma takt som de betalas in. lärosätenas likviditet men inte deras kapital. När de gäller universitet och högskolor med statlig huvudman placeras de likvida medlen på myndighetens räntekonto hos . Utvecklingen av oförbrukade bidrag följer i stort utvecklingen av Diagrammet nedan visar utvecklingen av inbetalade forskningsbidrag till universitet och högskolor och nettot av oförbrukade och upplupna forskningsbidrag till universitet och högskolor. I analysen Förbrukade och oförbrukade forskningsbidrag (Analys 2011:5) förklarar ökningen av de oförbrukade bidragen med att forskningsbidragen har ökat och med att redovisningsprinciperna fördes den del av forskningsbidraget som skulle 2012/13:30 täcka indirekta kostnader upp som en intäkt (ofta enligt en schablon) direkt när lärosätet tilldelades bidraget. har tillvägagångsättet successivt ändrats för att förbättra redovisningen så att intäkten som avser den indirekta kostnaden intäktförs löpande när forskningsbidraget förbrukas. Fram tills det att forskningsbidraget har förbrukats bokförs den indirekta kostnaden som oförbrukat bidrag. Beräkningen av den indirekta kostnaden har också gjorts mer korrekt genom införandet av den s.k. SUHF-modellen från () för redovisning av indirekta kostnader. Resultatet av den förändrade redovisningsprincipen är att de oförbrukade forskningsbidragen har ökat. Även gör analysen att den främsta förklaringen till ökningen av de oförbrukade bidragen är universitetens och högskolornas förändrade modell för kostnadsredovisning (U2012/2367/F). Diagram 5.8 Utveckling av oförbrukade bidrag m.m., alla serier i miljarder kronor i löpande priser Källa: Årsredovisningar för Uppsala-, Lunds-, Göteborgs-, Stockholms-, Umeå- och samt , Kungl. Tekniska högskolan och . Forskningsråden samt universitet och högskolor har i uppdrag att utveckla rutinerna för utbetalningar av forskningsstöd så att de bättre anpassas till lärosätenas planering. Detta arbete ska bl.a. syfta till att forskningsråden tidigarelägger sina bidragsbeslut. Universitet och högskolor framhåller i en skrivelse (U2012/3648/UH) att modellen för hantering av inbetalade forskningsbidrag är effektiv och resulterar i ett ansvarsfullt utnyttjande av statens medel. Möjligheten att låta kostnaderna komma senare än inbetalningarna medför högre kvalitet i anställningar och inköp och bidrar således till en mer kostnadseffektiv forskning. I skrivelsen redovisas att medeltiden mellan inbetalningar och förbrukning är ungefär . Ett tidigareläggande av besluten om forskningsbidrag med en månad med oförändrad tidpunkt för utbetalning skulle därmed innebära att de oförbrukade forskningsbidragen kan Oförbrukade forskningsbidrag har inget egenvärde och det är väsentligt Prop. 2012/13:30 att de hålls på en nivå som kan motiveras utifrån de krav som ställs för att bibehålla och stärka en forskning av hög kvalitet. Det är viktigt att forskningsfinansiärer samt universitet och högskolor upprättar rutiner och rapporteringssystem som ger förutsättningar för att forskningsbidragen utnyttjas effektivt. Regeringen kommer noga att följa utvecklingen av de oförbrukade forskningsbidragen. 5.2.5Ackumulerat kapital vid universitet och högskolor Även statliga universitets och högskolors myndighetskapital har ökat . Utvecklingen är nära kopplad till förändringen av de oförbrukade forskningsbidragen, eftersom myndighetskapitalet i många fall används för att finansiera forskningsprojekt som även finansieras med forskningsbidrag. Diagram 5.9 Utveckling av myndighetskapitalet för forskning, i miljarder kronor i löpande priser Källa: Årsredovisningar för -, Lunds-, ,- Stockholms-, Umeå- och unviersitet samt institutet, Kungl. I diagram 5.9 visas utvecklingen av myndighetskapitalet för forskning och forskarutbildning. Uppgifterna i diagrammet bygger på de tio största lärosätena som står för av forskningen. Eftersom inte är någon myndighet, är det kapital som medräknats från den högskolan inte något myndighetskapital i egentlig mening. I diagrammets uppgifter ingår endast den balanserade kapitalförändringen. Till detta kommer statskapital och resultatandelar i hel- och delägda dotterbolag. För uppgår dessa poster till och för övriga lärosäten är de försumbara. minskade myndighetskapitalet för forskningsverksamheten från till . Minskningen var främst ett resultat av att kostnaderna ökade snabbare än 2012/13:30 intäkterna. Det minskade myndighetskapitalet fick till följd att många universitet och högskolor genomförde besparingsprogram där personal sades upp och där beslut om nya investeringar avvaktades. Som en följd av dessa åtgärder har myndighetskapitalet ökat , men en försiktighet att expandera verksamheten, trots ökade intäkter, har funnits som ett resultat av de tidigare erfarenheterna av lågt myndighetskapital. Utvecklingen av myndighetskapitalet följer relativt väl utvecklingen av de oförbrukade bidragen. Detta är också naturligt då ett forskningsprojekt ofta finansieras med både externa medel och med statliga anslag. Om det finns oförbrukade medel, finns det med andra ord också ett behov av sparade anslagsmedel för att kunna genomföra de forskningsprojekt som lärosätet har tilldelats medel för. Det finns också andra förklaringar till ökningen av myndighetskapitalet, framför allt en medveten uppbyggnad av kapitalet för att klara fluktuationer i verksamheten. Den försiktighet som det låga kapitalet i mitten av förra decenniet ledde till har inneburit att verksamheten inte växt lika fort som inbetalningarna har ökat. Slutligen finns det också vid många lärosäten ett sparande som ska användas till olika infrastrukturprojekt, t.ex. synkrotronljuskällan vid . 5.2.6Vetenskaplig produktion vid universitet och högskolor Produktionen av forskningsresultat vid universitet och högskolor, mätt som antal vetenskapliga publikationer , står i proportion till anslagens storlek och i viss utsträckning också till antalet forskare och forskarstuderande. och har flest publikationer , vilket framgår av diagram 5.10. De största universiteten stod för av alla publikationer 2010 (10 000 av 10 800), med i topp med nästan 1 800 artiklar följt av med nästan 1 500, med 1 400 och med cirka 1 150. och de fyra senast bildade universiteten, dvs. , , och , publicerar tillsammans cirka 400 artiklar . Bland högskolorna stod , och för 120 av totalt 350 artiklar . Diagram 5.10 Antal vetenskapligt granskade artiklar från svenska universitet 2010 med fler än 60 publicerade artiklar Källa: , databas. KI , UU , LU , GU , KTH Kungl. Tekniska högskolan, SU , , , CTH , SLU , LTU , ÖU , , MittU . Kvalitet mätt som antal citeringar För internationella jämförelser av forskningens kvalitet används ofta mått som bygger på statistiska analyser av publicering av vetenskapliga De två mest förekommande bibliometriska måtten är publiceringar och citeringar. De gör det möjligt att jämföra ämnen och lärosäten nationellt och internationellt. Olika ämnen har dock olika publiceringstraditioner, och vissa forskningsområden har en högre internationell relevans än andra som är mer nationellt präglade. Vidare kan man förvänta sig att forskning som är inriktad mot att förbättra och utveckla en viss vetenskaplig metod har mycket större sannolikhet att bli flitigt citerad än arbeten som t.ex. lägger mycket större vikt vid att förbättra det empiriska underlaget som ingår i en specifik studie, speciellt om det rör sig om att förbättra nationella data i ett litet Bibliometriska mått avspeglar forskning som utfördes tillbaka i tiden och tenderar att gynna redan etablerad forskning. Relevansaspekter och andra former för nyttiggörande återspeglas inte heller av de bibliometriska måtten. etablerade mått för internationella jämförelser som bygger på det grundläggande principiella synsättet att forskning ska publiceras och kunna granskas kritiskt för att kvalitet ska kunna bedömas. bibliometriska mått inte är liktydigt med kvalitet är det dessa mått som används internationellt när forskningens kvalitet rankas. reservation kan vissa jämförelser ändå göras. 2012/13:30 Det finns få motsvarande entydiga och etablerade mått för att följa upp relevans- och nyttiggörandeaspekterna av resultat av forskning och utveckling vid universitet och högskolor. Data om patent som härrör från forskning vid universitet och högskolor kan i viss mån sägas spegla en aspekt av potentialen för nyttiggörande av forskning vid lärosätena. Det bibliometriska måttet citeringsgrad avser antalet citeringar för en artikel dividerat med medelantalet citeringar för det aktuella forskningsområdet. Världsgenomsnittet är därmed lika med 1. Dessa mått kan summeras för varje författare, deras hemvist i fråga om universitet och högskola, företag eller land. En citeringsgrad om 1,1 betyder därmed att det aktuella arbetet citeras över världsgenomsnittet. Svensk forskning håller hög citeringsgrad i internationell jämförelse, men flera jämförbara länder ligger högre och har ökat sin citeringsgrad under medan den svenska legat . Forskningen i och har haft en påtaglig ökning av citeringsgraden . Även citeringsgrad har ökat . Påtagligt är även att citeringsgraden för forskning från har ökat från låg nivå till att vara bland den mest citerade forskningen i världen . Diagram 5.11 Citeringsgrad för länder med högst citerade artiklar (världsgenomsnittet = 1) Källa: , databas. 5.3.1Kvalitet på forskningen vid universitet och högskolor De olika universiteten och högskolorna är mer eller mindre aktiva inom olika vetenskapliga fält, vilket bör beaktas då kvaliteten på forskningen vid de olika lärosätena bedöms dem emellan. med relativt hög aktivitet inom vetenskapliga fält med hög publicerings- och citeringsgrad, exempelvis inom biomedicin och fysik, kan inte utan problematisering jämföras med lärosäten med relativt begränsad forskningsaktivitet inom sådana områden. Diagram 5.12 Citeringsgrad 19902010 (eller tillgängliga år) för svenska lärosäten med forskare som citeras över världsgenomsnittet (världsgenomsnittet = 1) Källa: , databas. SU , HHS , SLU , KI , KTH Kungl. Tekniska högskolan, CTH , LU , UU , HKd , GU , , ÖU , . När det gäller kvalitet vid universitet och högskolor mätt med citeringsanalys är det forskningsresultaten från de större universiteten som citeras mest. Högst citerad är forskningen vid , följt av i , och . Ett uppenbart problem som framgår av diagrammet nedan är att betydande delar av de vetenskapliga artiklar som publiceras vid svenska universitet och högskolor inte citeras alls. Vid de mindre lärosätena har en mycket stor andel av de artiklar som publicerats inte citerats . Även vid de universitet och högskolor som ligger bäst till i fråga om andelen citerade artiklar, följt av , , , och , har en betydande andel publicerade artiklar inte citerats . 2012/13:30 Diagram 5.13 Andel (procent) ej citerade artiklar (2010) MdH Väst LuTU HH HD BTH KI GU UmU LU SU UU SLU GIH LiU SödtH KdH ÖU CTH KTH HGO HHS MöH MittU JkpH KaU Källa: , databas. KI , GU , , LU , SU , UU , SLU , GIH Gymnastik- och , , SödtH , KdH , ÖU , CTH , KTH Kungl. Tekniska högskolan, Högskolan på , HHS , MöH , , MittU , , , , , MdH , Väst , LTU , HH , HD , BTH . Linnéuniversitetet är ej inkluderad, pga. samgående är ett citeringsfönster svårtolkat När urvalet begränsas till artiklar finansierade av de statliga forskningsfinansiärerna , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, för arbetsliv och socialvetenskap, Verket för informationssystem, och (Sida), framgår av tabell 5.1 att även bland dessa finns en alltför hög andel artiklar som inte har citerats . Ej citerade artiklar med angiven finansiär Antal ej citerade (%) Källa: , databas. , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, för arbetsliv och socialvetenskap, Sida , Verket för informationssystem. Trots detta har artiklar vars arbete utförts med bidrag från de statliga Prop. 2012/13:30 forskningsfinansiärerna en citeringsgrad som är högre än den genomsnittliga för svenska artiklar. Den kvalitetsprövning som kollegial bedömning innebär bidrar uppenbarligen till att höja citeringsgraden genom att identifiera den bästa forskningen. Däremot antyder den höga andelen artiklar som inte citeras att finansiärerna även väljer att, utöver att finansiera den bästa forskningen, stödja forskning som inte håller tillräckligt hög kvalitet. Citeringsgrad för artiklar med angiven finansiär (världsgenomsnittet = 1) Källa: , databas. , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Verket för informationssystem, Sida . har genomfört en studie av artiklar författade av forskare i de nordiska länderna, och i tre av de främsta tidskrifterna inom medicin och naturvetenskap: Nature, Science och . Preliminära resultat från studien visar att svenska författare förekommer i lika hög utsträckning som författare från de övriga nordiska länderna och . Det antyder att den bästa svenska forskningen håller en kvalitet som är jämförbar med den bästa forskningen i dessa länder. De svenska artiklarna är dock citerade i avsevärt lägre grad än de från de övriga länderna i studien och har dessutom haft en sjunkande citeringsgrad . En tolkning som Kungl. har gjort av detta är att även om forskningen är av hög kvalitet är den inte banbrytande. Det kan i sin tur tyda på att forskningsfinansiärerna i har en lägre riskbenägenhet. 5.3.2 Svensk forskning per ämnesområde Medicin är det största området vid svenska universitet och högskolor med intäkter om 2009, varav drygt hälften är statliga Därefter följer teknik och naturvetenskap med intäkter om 6,0 respektive 2009, där knappt hälften av intäkterna är 2012/13:30 Diagram 5.14 Fördelning av intäkter per ämnesområde, miljarder kronor (mdkr) och procent (%) Matematik Skogso jordbruk 0,37 mdkr, 1,0,91 mdkr, 3, Humaniora 1,77 mdkr, 6, 3,72 mdkr, 14, Naturvetenskap 4,65 mdkr, 18, Rättsvetenskap 0,18 mdkr, 0, Medicin 8,06 mdkr, 31, 6,00 mdkr, 23, Källa: , Forskning och utveckling inom universitets och högskolesektorn 2009. Kvalitet mätt med antal citeringar per ämnesområde Svensk forskning inom jordbruksvetenskap, miljö, naturvetenskap och teknikvetenskap citeras generellt högt med citeringsgraden 20 över världsgenomsnittet. Över tid har det dock skett en minskning av citeringsgraden inom dessa områden. Citeringsgraden på svensk medicinsk forskning har ökat för att nu ligga över världsgenomsnittet. har högst citeringsgrad inom medicin följt av och . Samhällsvetenskap och humaniora har lägre publiceringsfrekvens, men den har ökat inom båda sektorerna. Citeringsgraden inom både samhällsvetenskap och humaniora ökar i förhållande till världsgenomsnittet och inom humaniora ligger den nu under världsgenomsnittet. och är de starkaste universiteten inom samhällsvetenskap när det gäller citeringar. Antalet citeringar av svensk medicinsk forskning har ökat sedan 1990- talet, då biomedicin citerades under världsgenomsnittet och klinisk medicin strax över, till att nu sammantaget citeras över världsgenomsnittet. har också finansieringen av området ökat.