prop · GZ03121 · 2012-03-22 00:00:00 — Föreskrifterna i första stycket gäller inte om annat följer av föreskrifterna om kombinerat material i 16 och 17 §§. Av skrift som har framställts i Av skrift som har framställts i punktskrift skall två pliktexemplar lämnas, om annat inte följer av lämnas, om annat inte följer av vad som föreskrivs i 9 §. vad som föreskrivs i 9 §. eller en teknisk upptagning som eller en teknisk upptagning som jämställas med en bilaga till en jämställas med en bilaga till en Om en skrift som avses i 10 § Om en skrift som avses i 10 § har samma innehåll som en har samma innehåll som en skrift som avses i 5 eller 6 § eller skrift som avses i 5 eller 6 § eller har samma innehåll och utförande har samma innehåll och utförande som en tidigare framställd skrift som en tidigare framställd skrift som avses i 10 §, skall endast två som avses i 10 §, ska endast ett förutsättning att pliktexemplar av Föreskrifterna i första stycket gäller inte om annat följer av föreskrifterna om kombinerat material i 16 och 17 §§. Av kombinerat material skall sju pliktexemplar lämnas. Om kombinerat material har samma innehåll och utförande som tidigare framställt kombinerat material, skall endast två pliktexemplar lämnas, under förutsättning att pliktexemplar av det tidigare framställda kombinerade materialet har lämnats eller lämnas . Av pliktexemplar av skrift eller kombinerat material som skall lämnas i två eller tre exemplar skall ett eller två exemplar lämnas till Kungl. och ett exemplar lämnas till Lunds universitetsbibliotek. Av pliktexemplar av skrift eller kombinerat material som skall lämnas i sju exemplar skall ett exemplar lämnas till vart och ett av Kungl. och , , , , och . Av kombinerat material ska sju samma innehåll och utförande som lämnats eller lämnas . Av pliktexemplar av skrift eller kombinerat material som ska lämnas i två eller tre exemplar ska ett eller två exemplar lämnas till Kungl. och ett exemplar lämnas till Lunds universitetsbibliotek. Av pliktexemplar av skrift eller kombinerat material som ska lämnas i sju exemplar ska ett exemplar lämnas till vart och ett av Kungl. och , , , , och . Pliktexemplar som avses i 7 § första stycket, 11 § första stycket och 17 § andra stycket ska lämnas till Lunds universitetsbibliotek. Denna lag träder i kraft . 2011/12. Remissyttrande har avgetts av följande remissinstanser: Kammarrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern, för samhällsskydd och beredskap, , , E-delegationen (FI 2009:01), Kungl. , , , , , , , Linnéuniversitetet (tidigare ), , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , , , , , , , Kommuner och Landsting, kommun, Föreningen , Nordiska oberoende förlags förening, Svenska oberoende musikproducenter, , Tidskrifter, , , C , , Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd, Copyswede, . Härtill har inkommit remissvar från . Följande instanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna synpunkter: , , , , , Stiftelsen , , Västra , , Film- och TV- producenterna, kulturtidskrifter, , , svenska gruppen, , Uppdragspublicister, u.p.a., , , , 2.0 AB, 4.0 AB, , , , 105,9 HB, , Radio Storpannan 104,8 i , , , , i , Akademikers , , Tonsättares Internationella Musikbyrå, Svenska Artisters och Musikers . Statskontoret har av ombetts att tillhandahålla ett så kallat stabsstöd för att se på vilka effekter ett genomförande av förslaget om Leveransplikt av elektroniska dokument kan få på berörda företag. Denna form av uppdrag innebär att Statskontoret levererar arbetskraft och underlag direkt in till departementet, snarare än en formell utredning/skrivelse. Resulterande text och redovisade bedömningar är utredarens egna och ska inte ses som Statskontorets uppfattning. Denna text är en sammanfattning av de iakttagelser som utredaren () gjort under arbetet. Texten är skriven i jagformat. Förutsättningarna för arbetet har varit starkt styrande för dess uppläggning och för presentationen här. Framför allt gäller detta den tillgängliga tiden som har varit mycket kort (). Utredningens djup och bredd ska ses i det ljuset. Jag har gripit mig an uppgiften genom att läsa utredningen samt remissvaren och dessutom genomföra en serie samtal med några intressenter, såväl utredaren som representanter för (KB) och berörda branscher. Den följande texten består av fyra avsnitt. Det första diskuterar vilka och hur många företag som berörs. Detta följs sedan av två avsnitt som behandlar möjliga effekter av förslaget respektive konkurrensaspekter på det. Dessa två avsnitt är att betrakta som mer eller mindre referat av de synpunkter som framkommit i remissvar och i de samtal som genomförts med intressenterna. På grund av den begränsade tid som stått till förfogande har det i mycket liten varit möjligt att verifiera utsagor, låta bilder möta motbilder eller på annat sätt validera vad som lyfts fram i detta underlag. I det avslutande avsnittet lämnas så min bedömning av vad som framkommit. Ett stort antal företag1 är potentiellt berörda av förslaget men det exakta antalet är svårt att ange. I SCB:s Företagsdatabas innefattar relevanta SNI-koder2 drygt 12 000 företag men en stor majoritet av dessa träffas i praktiken inte av förslaget, i alla fall inte i någon större omfattning. För det första är det en stor mängd av dessa som inte har någon egentlig verksamhet som exempel kan nämnas att det enligt Företagsdatabasen finns ungefär 2 000 bokförlag medan kontakt med branschen ger vid handen att antalet snarare är runt 200 eller strax däröver. Det kan vidare noteras att en stor andel av företagen är mycket små; av företagen i databasen har färre än 5 anställda. 1Också andra aktörer än företag berörs av förslaget men dessa lämnas utanför denna diskussion. 2SNI-koderna 58.1 (bokförlag, tidningsförlag, tidskriftsförlag m.m.), 59.1 (film-, video och tv-programföretag), 59.2 (ljudinspelningsstudior och fonogramutgivare), 60.1 (radiobolag) samt 60.2 (tv-bolag). är rimligt att anta att många av dessa, även om de aktivt bedriver verksamhet, har en mycket begränsad elektronisk publicering. alla större företag publicerar elektroniskt, exempelvis kan bara 120 av 168 betalda dagstidningar också läsas på nätet.3 Slutligen finns också en viss dubbelräkning i totalsiffran eftersom den omfattar såväl framställare av material som sådana aktörer som gör detta material I en given situation behöver bara en av dessa aktörer, beroende på förutsättningarna, leverera in material. Det exakta antalet företag som berörs är alltså svårt att uppskatta men räknas rimligen i tusental. Spännvidden i storlek och typ av verksamhet mellan dessa företag är mycket stor; bland dem som kommer att beröras av förslaget finns såväl mindre förlag som ger ut några enstaka elektroniska böcker , som stora nyhetsorienterade webbplatser med enorma mängder material och tusentals uppdateringar . går därför inte att se de berörda företagen som en homogen grupp där effekterna av förslaget kommer att bli likartade för alla. Gemensamt för alla berörda företag är att de, enligt det förslag till lag som föreligger, kontinuerligt måste gå igenom sitt material, välja ut vad som omfattas av leveransplikten utifrån ett antal kriterier, paketera detta på lämpligt sätt, förse det med metadata samt leverera det till KB på en Möjligheterna att göra detta, liksom kostnaderna för det, varierar dock rimligen mycket mellan olika företag, beroende på deras Den följande texten utgår därför först från företag med en relativt sett medelstor och medelaktiv Därefter berörs kort förutsättningarna för företag med mindre respektive mer omfattande sådan verksamhet. baseras på de ståndpunkter som inhämtats och ska inte läsas som min Vad gäller att välja ut vilket material som ska levereras till KB kan först noteras att detta är ett område i snabb utveckling och att det därför är en svår uppgift att ange exakta definitioner på vad som ska omfattas av den föreslagna leveransplikten. Flera av aktörerna i underlaget4 framhåller att med de nu föreslagna kriterierna kommer de företag som avser att försöka leverera in exakt det som efterfrågas att hamna i avgöranden som inte kan automatiseras. Detta följer bland annat av kriteriet att det som ska levereras ska ha en permanent och avslutad En potentiell effekt av detta som har framhållits av några aktörer är att många företag kommer att försöka minimera det urvalsarbetet genom att helt enkelt överleverera, det vill säga mer eller mindre osorterat skicka in en stor mängd material där kanske bara mindre delar formellt omfattas av leveransplikt. tillvägagångssätt återstår dock, hävdas det, för många företag 3Tidningsutgivareföreningen (2009), Svensk dagspress 2009 Fakta om marknader och medier. 4Med detta avses såväl de skriftliga remissvaren som de synpunkter som inhämtats genom olika kontakter. inslag i arbetet med paketering av material som hör ihop, metadata- taggning och leverans. Jag har inte sett några formella underlag eller beräkningar på hur omfattande det arbetet i olika skeden av processen kan komma att bli för olika företag. också i detta läge ha svårt att ha någon tydlig uppfattning om detta, vilket inte minst sägs bottna i att förslaget lämnar förhållandevis stora friheter till KB att utforma riktlinjer och tillämpningsföreskrifter för såväl vad som ska levereras som hur det ska gå till. Enligt de kontaktade branschrepresentanterna kommer också många företag att behöva investera i ny och/eller uppgraderad teknik, både för att alls möjliggöra leverans enligt den föreslagna lagen och för att i möjligaste mån hålla nere mängden manuellt arbete. Även här har de svårt att uppskatta storleken på de kostnader detta för med sig, vilket beror på sådant som enskilda företags radikalt olika förutsättningar, svårigheterna att på ett tillräckligt tydligt sätt avgränsa vad som ska levereras, hastigheten i den framtida teknik- och tjänsteutvecklingen avseende elektronisk publicering, samt de möjligheter som KB ges att i praktiken ange vad som ska levereras och hur det ska ske. på det senare nämns frågan om metadata; beroende på vilken sådan data som kommer att krävas in kan kraven på de tekniska lösningarna komma att se helt olika ut. De svårigheter dessa faktorer för med sig vad gäller att ange kostnaden för nödvändiga investeringar visar sig också i de kostnadsuppskattningar som har gjorts dessa varierar mellan 30 000 och för en enskild webbplats.5 Det faktum att pliktexemplaret enligt den föreslagna lagen ska lämnas på en databärare kommer också att innebära vissa merkostnader och en administrativ hantering för de berörda företagen. öppet för KB att, om det befinns lämpligare och tekniken så medger, ge företagen möjlighet att leverera över nätverk. Detta är också KB:s Den diskussion som har förts så långt gäller främst företag med en De diskussioner som har representanter för några berörda branscher ger vid handen att för många av de mindre aktörerna kommer det enklaste och minst resurskrävande vara att göra ett helt manuellt arbete med urval och sammanställning, snarare än att investera i ett tekniskt system för detta. Det framförs också att för dessa företag är det kanske egentligen inte kostnaden eller arbetet som är det mest betungande utan det faktum att de påförs en ny skyldighet och får ännu ett regelverk att hantera. I andra änden av spektrat finns de större nyhetsinriktade webbplatserna, t ex av den typ som många större dagstidningar driver. Här hävdar branschföreträdare att risken är stor att den föreslagna leveransplikten i praktiken inte kommer att kunna uppfyllas, eftersom det är tekniskt ogörligt. Denna ståndpunkt bottnar i att det som för en betraktare av en sådan webbplats ser sammanhängande ut i praktiken 5 Siffrorna kommer från Tidskrifter som har låtit ett antal medlemsföretag av olika karaktär räkna. Jag har inte tagit del av underlaget men på konkret fråga vidimeras storleksordningen på intervallet också av andra aktörer. består av en stor mängd olika typer av material (text, stillbild, rörlig bild, modererade och omodererade kommentarer med mera) från olika interna och externa källor. Materialet har framställts och sammanställts med hjälp av ett stort antal olika verktyg och system, och webbplatsens kontroll över materialet och var det finns varierar. Det gör också dess rätt att använda respektive överlåta materialet (till exempel till KB). Till detta ska läggas att mycket av materialet ständigt uppdateras och presenteras i nya sammanhang samt att det inte går att i förväg säga vilket material som ens under den närmaste framtiden kommer att vara oförändrat. Även för dessa webbplatser kommer KB:s framtida föreskrifter att ha avgörande betydelse men enligt branschen kommer det med stor sannolikhet att bli mycket dyrt och komplext att utveckla teknik som möjliggör ett uppfyllande av den föreslagna lagens krav. Det hävdas till och med att det kan visa sig vara ogenomförbart. I de samtal jag har haft har flera möjliga konkurrensrelaterade aspekter på förslaget lyfts fram. En sådan aspekt rör de fall där företag vars verksamhet faller under den nya plikten konkurrerar med företag vars verksamhet inte gör det. En sådan situation finns t ex avseende den svenska dagspressens (liksom svenska tidskrifters och andra medieföretags) webb-verksamhet som i stor utsträckning konkurrerar såväl med utländsk media som med svenska och internationella nya aktörer av olika slag allt ifrån modebloggar och webbplatser specialiserade på t ex sport, till företag som YouTube och Google. Det framhålls att om nya skyldigheter och därmed associerade kostnader läggs på de svenska aktörer som också driver traditionell medieverksamhet försämrar detta dessa aktörers konkurrenskraft på de nya arenorna. En annan konkurrensrelaterad aspekt är att stora och små företag kan komma att belastas olika. I många (men inte alla) fall finns en koppling mellan företagets storlek och mängden material som kan komma att omfattas av leveransplikten och större företag behöver då avsätta mer resurser för arbetet. De har dock å andra sidan genom sin större omsättning bättre möjligheter att finansiera såväl eventuella resurser som investeringar i ny teknik. Förslaget att vissa men inte alla medieföretag ska omfattas av leveransplikten under en lång prövoperiod är också en aspekt som lyfts fram av branschen. Det handlar då framför allt om att dessa företag riskerar att missgynnas då de för att kunna uppfylla plikten måste avsätta resurser, bygga upp processer etc. på ett sätt som inte övriga företag behöver göra. Jag kan dock här göra iakttagelsen att konkurrenseffekterna efter prövoperioden kan komma att gå åt andra hållet; de företag som varit med har då haft möjlighet att påverka utformningen av riktlinjer med mera i en riktning som är gynnsam för dem men inte nödvändigtvis för alla företag i respektive bransch. När det gäller urvalet av de företag som ska ingå lyfts slutligen också fram att detta är gjort utifrån statistik rörande icke elektronisk publicering. Flera av de företag som är stora inom det området har liten elektronisk publicering och effekterna av att ingå i prövoperioden kan komma att bli oproportionerligt stora för dessa I detta avsnitt lämnas min bedömning av vad som framkommit under Denna bedömning är gjord efter bästa förmåga men präglas förstås av viss osäkerhet, bottnande i de förutsättningar som gällt för arbetet och i det insamlade materialets karaktär. Inledningsvis kan konstateras att det även med en mer omfattande undersökning sannolikt hade varit svårt att med precision bedöma vilken effekt den föreslagna lagen kommer att ha på företagen. huvudsakligen på tre faktorer: Förslaget lämnar stora möjligheter för KB att i praktiken utforma vad som ska levereras, hur det ska göras och av vem. Den föreslagna lagen påverkar företag med vitt skilda verksamheter och förutsättningar. Lagen ska enligt förslaget inte börja gälla för alla aktörer förrän . Den teknik- och tjänsteutveckling som kan ske fram till dess kan såväl underlätta som försvåra pliktlevererandet. Det förstnämnda genom nya tekniska möjligheter och förändrade processer, det sistnämnda t ex genom att nya typer av material eller kombinationer av material tillkommer, eller genom att leverans kommer att tillkomma över nya nätverk. Dessa faktorer påverkar också det underlag som företag och branschrepresentanter själva har lämnat detta är i hög grad grundat på bedömningar av vad som är tekniskt möjligt och på intuitiva uppfattningar om vilka kostnader för teknik och manuellt arbete förslaget skulle föra med sig. Såvitt jag kan förstå är det också svårt att nu begära mer, med de osäkerheter som finns kring hur detta i praktiken kommer att se ut, samt med den begränsade tid som har varit tillgänglig för remissvar etc. Med detta sagt så är ändå min bedömning att det är rimligt att tro att om KB griper sig an detta med god vilja och förståelse för leverantörernas situation så kan den problematik som trots allt finns ganska väl hanteras för den stora majoriteten av berörda företag. Därmed bör behovet av nya resurser i dessa företag kunna hållas nere, även om det inte går att komma ifrån att det på olika sätt kommer att åtgå resurser för att uppfylla denna nya skyldighet. För ett icke ringa antal större och huvudsakligen nyhetsinriktade webbplatser tycks det mig dock som att situationen är annorlunda. Den beskrivning jag fått av det sätt på vilket sådan verksamhet bedrivs avseende såväl tekniska system som typer av material, källor, uppdateringsfrekvens med mera, gör att det för mig förefaller sannolikt att det för dessa företag kommer att vara mycket svårt och resurskrävande att uppfylla de skyldigheter som följer av den föreslagna lagen. Huruvida det alls är möjligt har jag dock ingen uppfattning om. Avseende konkurrensaspekterna ser jag det som sannolikt att de aspekter som nämnts ovan kommer att realiseras, i större eller mindre utsträckning. Hur allvarliga konsekvenserna blir ur konkurrenssynpunkt är dock direkt beroende av hur stora effekterna på företag av olika typer blir, enligt det resonemang som förs ovan. Ytterst kommer det alltså att bero på hur den praktiska tillämpningen av den föreslagna lagen faller ut avseende behovet av resurser och/eller kostnaden för ny teknik. Förslag till lag om pliktexemplar av elektroniskt material Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag ges föreskrifter om skyldighet att till bibliotek lämna exemplar av elektroniskt material som har gjorts tillgängligt för allmänheten här i landet genom överföring via nätverk (pliktexemplar). Av 9 och 1517 §§ framgår att det finns särskilda bestämmelser för myndigheters skyldighet att lämna pliktexemplar. 2 § I denna lag förstås med elektroniskt material en avgränsad enhet av en elektronisk upptagning med text, ljud eller bild som har ett på förhand bestämt innehåll som är avsett att presenteras vid varje användning. 3 § Av elektroniskt material som har gjorts tillgängligt för allmänheten här i landet genom överföring via nätverk ska ett pliktexemplar lämnas till Kungl. Skyldigheten enligt första stycket gäller dock bara om 1.tillgängliggörandet haft grundlagsskydd enligt 1 kap. 6 § eller 9 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen, eller 2.ett företag som yrkesmässigt låter framställa elektroniskt material eller andra yttranden har låtit framställa det elektroniska materialet och tillgängliggörandet har skett på det sätt som avses i 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen av framställaren eller av ett företag för yrkesmässigt tillhandahållande av elektroniskt material eller andra yttranden. 4 § Skyldigheten att lämna pliktexemplar gäller bara för elektroniskt material som rör svenska förhållanden. Ett elektroniskt material anses röra svenska förhållanden, om materialet 1.riktar sig till personer som förstår svenska språket, 2.innehåller verk av en svensk upphovsman eller framförande av en svensk konstnär, eller 3.huvudsakligen riktar sig till allmänheten här i landet. Har elektroniskt material som rör svenska förhållanden ett direkt samband med annat elektroniskt material, ska även det senare materialet anses röra svenska förhållanden. Vem som ska lämna pliktexemplar 5 § Pliktexemplar av elektroniskt material som någon som är etablerad här i landet har låtit framställa ska lämnas av denne. I annat fall ska pliktexemplar lämnas av den som här i landet har låtit göra materialet tillgängligt för allmänheten. Undantag från skyldigheten att lämna pliktexemplar 6 § Skyldigheten att lämna pliktexemplar gäller inte för elektroniskt material som har ett obetydligt innehåll i det sammanhang det har gjorts tillgängligt. 7 § Skyldigheten att lämna pliktexemplar gäller inte för elektroniskt material som utgör eller ingår i en kommersiell annons från någon annan än den som ska lämna pliktexemplar. 8 § Skyldigheten att lämna pliktexemplar gäller inte för elektroniskt material som har samma eller i allt väsentligt samma innehåll som 1.redan lämnat elektroniskt material, eller 2.något som ska lämnas enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. Skyldigheten att lämna pliktexemplar gäller inte heller för elektroniskt material som utgör utdrag ur 1.redan lämnat elektroniskt material, eller 2.sådant som ska lämnas enligt lagen om pliktexemplar av dokument. Är redan lämnat elektroniskt material försett med sådant skydd som gör det omöjligt eller påtagligt svårt att bevara innehållet i det, ska dock pliktexemplar lämnas av ett senare tillgängliggjort elektroniskt material som saknar sådant skydd. Sådant som en myndighet har gjort tillgängligt för allmänheten Myndigheter har inte skyldighet att lämna pliktexemplar enligt 3 §§ och för dem gäller inte undantagen i 68 §§. 1517 §§ finns det bestämmelser om myndigheters skyldighet att 10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i enskilda fall besluta om undantag från skyldigheten att lämna pliktexemplar. Sådana beslut får ändras eller upphävas. Hur pliktexemplar ska lämnas 11 § Varje pliktexemplar av elektroniskt material ska lämnas på en databärare i det logiska format som det har gjorts tillgängligt i via nätverk. Har ett elektroniskt material gjorts tillgängligt i flera olika logiska format, ska pliktexemplar lämnas i det format som kan anses mest lämpat för långtidsbevaring. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i enskilda fall besluta om att skyldigheten att lämna pliktexemplar får fullgöras på annat sätt. Sådana beslut får ändras eller upphävas. 12 § När ett pliktexemplar av elektroniskt material lämnas ska det vara åtföljt av information om 1.tillgängliggörandet av det elektroniska materialet, 2.det elektroniska materialets logiska format, 3.koder eller liknande som kan krävas för att på avsett vis ta del av innehållet i det elektroniska materialet, och 4.det elektroniska materialets samband med annat elektroniskt material som ska lämnas enligt denna lag eller sådant som ska lämnas enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. 13 § Den som åsidosätter skyldigheten att lämna pliktexemplar med tillhörande information enligt 212 §§ kan av den myndighet som regeringen bestämmer föreläggas att vid vite fullgöra sin skyldighet. 14 § Beslut om vite enligt 13 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. Myndigheters skyldighet att lämna pliktexemplar 15 § En myndighet som har låtit framställa en promemoria, en rapport, en utredning, en vägledning eller någon annan liknande publikation och som låter göra den tillgänglig för allmänheten här i landet genom överföring via nätverk i form av en avgränsad enhet av en elektronisk upptagning, ska lämna ett pliktexemplar av handlingen till Kungl. När pliktexemplar lämnas enligt första stycket ska 11 och 12 §§ om hur pliktexemplar ska lämnas tillämpas på motsvarande sätt.