prop · H0031d33 · 2012-09-20 00:00:00 — pågår överläggningar mellan parterna om villkoren för trafiken, bl.a. stationsavgifter och ett arbete med att förbereda och anpassa entrén vid Central i för ökade passagerarflöden. Detta görs tillsammans med , , A-Train, SL och UL. Regeringen lämnade en skrivelse till som närmare redogjorde för de förhållanden som rör och regeringens syn på vissa frågor avseende banan inklusive regeringens bedömning av förutsättningarna att utnyttja den s.k. optionen (skr. 2011/12:93). Den verkställande direktören är nu gemensam i de två bolagen, men huvudanställningen för den verkställande direktören är förlagd till . Samtliga uppgifter inom ekonomiadministration och finansiell rapportering utförs av för de två bolagens räkning. Detta har lett till ökad effektivitet och lägre kostnader. Bolagen har investerat i en gemensam it-plattform, ett gemensamt ärendehanteringssystem och ett gemensamt elektroniskt fakturahanteringssystem. It-driften är samordnad och säkerhetsnivån i driften har höjts. Syftet med investeringarna är att säkra kritisk kompetens och höja informationssäkerheten i bolagen. Med hjälp av modern teknik görs bolagens dokument, såväl historiska som nya, sökbara i löpande text. säkras också tillgången och tillgängligheten till informationen för framtiden. Bolagen utnyttjar varandras kompetens i tek- 3.8.3Ökad samordning av Svensk-Danska niska besiktningar och i samråd. Regeringens förslag: och kvarstår som två separata aktiebolag. Skälen för regeringens förslag: Med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen bemyndigades regeringen att överlåta statens aktier i till samt att vidta de åtgärder som krävdes för att genomföra upplåtelsen (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138). Vidare bemyndigades regeringen att låta fusionera och Ar- landabanan , och att vidta de åtgärder som krävdes för fusionen. Syftet var att skapa en samordnad grupp av bolag med en effektiv verksamhet och enhetlig förvaltning. Bakgrunden till beslutet var att både och , som hanterar betydande ekonomiska värden, har en liten organisation och ett fåtal anställda. En samordning mellan bolagen bedömdes ha flera fördelar, bl.a. att säkra kritisk kompetens, förenklad administration och ökad effektivitet samt kostnadsreduceringar. Flera åtgärder har vidtagits sedan senast behandlade frågan. ofta i form av gemensamma svar. Båda bolagen har behov av specialister. Frågeställningarna i bolagen är ofta speciella och uppkommer inte i något av bolagen i sådan omfattning att bolagen bedömer att det finns grund för att ha anställda specialister. Sammantaget gör regeringen bedömningen att det inte finns anledning att utnyttja de bemyndiganden som erhölls av i samband med beslutet om statens budget (prop. 2010/11:1, utg.omr. 22, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138). Bakgrunden är att en överlåtelse av aktier och fusion av de båda bolagen inte bedöms leda till ytterligare effektivitetsvinster. bildades för byggandet av . ägdes av staten, medan , , och kommun ägde vardera (prop. 1997/98:150, bet. 1997/99:FiU20, rskr. 1997/98:318). omfattar en ny, enkelspårig järnväg från , nordväst om , via till . Den officiella invigningen av ägde rum . Banan är överlämnad till och bolaget har tecknat ett hyresavtal med . Hyran betalas från anslag och används för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 att betala räntor, amorteringar och avgifter på de lån som är upptagna i för samt för bolagets förvaltningskostnader. övergick förvaltningen av statens aktier i från till i enlighet med bemyndigande (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Vid en extra bolagsstämma beslutade stämman att avregistrera bolaget som publikt, vilket var nödvändigt för att kunna minimera styrelsen. förvärvade staten kommunernas aktier till ett belopp om , i enlighet med bemyndigande. Förvärvet finansierades med medel från anslag. godkände även att avvecklas (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). På en extra bolagsstämma beslutade stämman att begära i likvidation, s.k. frivillig likvidation. Arbetet med att likvidera bolaget pågår inom och likvidationen bedöms vara avslutad /2013. I samband med likvidationen kommer att ta över bolagets skuld för i och eventuellt andra åtaganden som bolaget har, kända eller okända. I stället för att betala hyra för kommer att betala kapitalkostnader för banan. Övertagandet av lånen i påverkar inte de totala anslagen för med undantag för att kostnader för bolagets löpande förvaltning kommer att försvinna efter likvidationen. har inom myndigheten etablerat ett projekt för att hantera förvaltningen av . I pågår fortfarande verksamhet i form av garantifrågor och marklösenfrågor. Det finns även ett par pågående tvister. Projektet avses bli mottagare för den resterande verksamhet som pågår i och som inte kan avslutas innan likvidationen genomförs. Regeringens förslag: och kvarstår som två separata bolag och ansvaret för förvaltningen av statens aktier i bolagen kvarstår hos respektive . Skälen för regeringens förslag: beslutade och att bilda två bolag för exportverksamhet. , numera (SweRoad), bildades inom väghållningsområdet, som ett bolag under . Aktierna förvaltas av myndigheten som är (prop. 1981/82:137, bet. 1981/82:TU29, rskr. 1981/82:259). (Swedavia) Aktiebolag, numera , bildades inom luftfartsområdet, som ett bolag under som även förvaltar statens aktier (prop. 1981/82:185, bet. 1981/82:TU32, rskr. 1981/82:289). Bolagen ska på affärsmässiga grunder driva exportverksamhet inom sina respektive områden. För att uppnå bättre insyn, ökad tydlighet och effektivitet samt större fokus på tjänsteexporten fick regeringen, i samband med beslutet om statens budget (prop. 2010/11:1, utg.omr. 22, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138), ett flertal bemyndiganden av som bl.a. innebar att tjänsteexporten inom väg- och luftfartsområdet samordnas i ett bolag direkt under och att bolagen avyttras. Sammantaget gör regeringen bedömningen att det inte finns anledning att utnyttja de bemyndiganden som erhölls av . Bakgrunden är bl.a. att bolagen är ett instrument för myndigheterna att bedriva tjänsteexport i utlandet. De tjänster som bolagen exporterar har ett värde för att sprida kunskap inom bl.a. infrastruktur- och trafiksäkerhetsområdet, civil och militär integrering av luftrummet och flygtrafiktjänsten, miljövänliga flygplatser och gröna flygningar. Den verksamhet som bedrivs i bolagen har även ett värde för myndigheterna bl.a. för att effektivt använda den fast anställda personalen, för kompetensutveckling och för att locka yngre arbetskraft. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Mot bakgrund av SweRoads ekonomiska resultat har genomfört omstruktureringar av SweRoad. kommer att följa upp och utvärdera bolagets verksamhet som en följd av omstruktureringen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4 Politiken för informationssamhället Politiken för informationssamhället omfattar områdena informationsteknik (it), elektronisk kommunikation, post, grundläggande betaltjänster samt vissa delar av elektronisk förvaltning, som också redovisas under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Åtgärder och resultat följs även upp och redovisas inom andra utgiftsområden. () är sektors- och tillsynsmyndighet inom områdena elektroniska kommunikationer och post. Myndighetens uppgift är bl.a. att meddela tillstånd och utöva tillsyn över operatörerna på marknaderna för elektroniska kommunikationer och post samt att inom ramen för sitt sektorsansvar följa och främja utvecklingen inom dessa områden. inrättades och har till uppgift att stödja och samordna den offentliga sektorns behov av säkra metoder för elektronisk identifiering och signering (e-legitimationer) i förvaltningens e-tjäns- ter. Nämnden ska också utveckla de specifikationer och tekniska krav som de statliga myndigheterna ställer på e-legitimationerna. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område politiken för informationssamhället 2:1 : Förvaltningskostnader för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktions- 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommuni- 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. uppgick de totala utgifterna inom politiken för informationssamhället till . Prognosen avseende de totala utgifterna uppgår till . Hu- vudorsaken till ökningen är att medel omfördelats till området och anslaget för driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation (prop. 2011/12:1, utg. omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Regeringens förslag till anslag 2013 för politiken för informationssamhället uppgår till sammanlagt . , 2015 och 2016 beräknas anslagen till sammanlagt , respektive . Det övergripande målet för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet (prop. 2008/09:100, utg. omr. 22, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:154). Parallellt med nämnda mål gäller även det övergripande målet för den statliga förvaltningspolitiken, framför allt med avseende på elektronisk förvaltning. Utöver dessa övergripande mål har beslutat om mål för it-politiken, bredband, sek- torn elektronisk kommunikation, postmarknaden samt för grundläggande betaltjänster. Dessa redovisas nedan. Det övergripande målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Elektronisk förvaltning ska bidra till detta mål. I den nämnda propositionen framgår att regeringens övergripande mål för e-för- valtning är att arbetet ska leda till att det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt att ta del av förvaltningens service. Den övergripande e-förvaltningspolitiken redovisas även under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Ett nytt mål för it-politiken beslutades av 2011 (prop. 2011/2012:1, bet. 2011/2012:TU1, rskr. 2011/2012:87). Målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Ett delmål är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/2010:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). Målet för sektorn för elektronisk kommunikation är att enskilda, företag och myndigheter ska få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). De elektroniska kommunikationerna ska ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. ska i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna ska vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta ska vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra försändelser som väger högst . Det ska finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Det ska finnas möjlighet att försäkra försändelser och få kvitto från mottagaren på att försändelsen har tagits emot (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Enligt beslut med anledning av propositionen Statens ansvar för vissa betaltjänster är målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). Resultatredovisningen följer den indelning som presenteras i den digitala agendan (se även avsnitt 4.4.2). redovisas dock samlat under avsnitt 4.4.4. behåller en stark position på it-området i tillgängliga internationella jämförelser. En viktig referens för är Digital agenda scoreboard (SWD(2012) 180 final) som rapporterar om utvecklingen bland EU:s medlemsländer för målen i Europeiska unionens flaggskeppsinitiativ Digital agenda för . har en god utveckling mot de mål som agendan anger respektive 2020 och möter redan flera av dem. I jämförelsen framgår också att liksom många EU-länder bör stärka möjligheterna för individer och företag att handla via internet med andra EU-länder. placerar sig på första plats och för åttonde gången bland de tio främsta i () rankning, Report. Av rapportens tio mätområden leder fyra (infrastruktur och digitalt innehåll, individers användning, företags användning samt ekonomiskt genomslag) och placerar sig bland de tio främsta i ytterligare fyra mätområden (politisk och regulativ miljö, kostnader, myndigheters användning samt socialt genomslag). På två mätområden är placeringen sämre än övriga områden, med en elfte plats för företagande och innovationsmiljö, samt en tolfte plats för kompetens. I sin rapport lyfter WEF fram att har åstadkommit en positiv spiral på it-området. WEF menar att en gynnsam miljö i kombination med beredskap och användning av allmänt förekommande informationsteknik bidrar till att maximera positiva ekonomiska och sociala konsekvenser av it, skapar nya affärsmöjligheter, främjar innovation och bidrar till att stärka en 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Indexet visar också att det fortfarande finns utvecklingsmöjligheter för den digitala utvecklingen inom statlig förvaltning och på skolområdet. Tabell 4.2 Indikatorer på måluppfyllelse Individer, andel av befolkningen som: har tillgång till internet i hemmet har tillgång till bredband i hemmet använder internet regelbundet (en gång eller oftare) köpt eller beställt varor och tjänster över internet köpt eller beställt varor och tjänster över internet från andra EU-länder uträttat bankärenden över internet som använt offentliga e-tjänster med minst 10 anställda som har tillgång till internet med 1-9 anställda som har tillgång till internet med minst 10 anställda som beställt varor/tjänster via eller en webbplats med minst 10 anställda som tagit emot beställning av varor/tjänster via eller en webb- med minst 10 anställda som har automatiserat informationsutbyte med andra företags eller med minst 10 anställda som använder internet vid kontakter med myndigheter för att söka med 1-9 anställda som använder internet vid kontakter med myndigheter för att söka inform- med minst 10 anställda som utnyttjar möjligheten till myndigheternas fullständiga elektroniska med 1-9 anställda som utnyttjar möjligheten till myndigheternas fullständiga elektroniska med minst 10 anställda som lämnat in anbud i elektroniska upphandlingssystem med minst 10 anställda som fakturerat elektroniskt (e-faktura) med 1-9 anställda som fakturerat elektroniskt (e-faktura) med minst 10 anställda som skickar e-fakturor som kan processas automatiskt hos mottagaren med minst 10 anställda som skickar e-fakturor som inte kan processas automatiskt hos motta- Källor: SCB, 1Bredband inklusive anslutningar via DSL-uppkoppling (t.ex. ADSL eller VDSL), annan typ av snabb förbindelse (t.ex. via kabel-TV eller ett lokalt nätverk) samt anslutning via 3Gnätet. 2Andelen män respektive kvinnor för . 4.4.2En digital agenda för beslutade regeringen om en ny strategi för it-politiken, It i människans tjänst en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). Den digitala agendan är en bred och sammanhållen strategi för it-politiken där regeringen presenterar ambitioner och insatser som tillva- ratar de möjligheter som digitaliseringen ger. Målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. För att nå det it-politiska målet i agendan och möta de utmaningar som finns både på global och nationell nivå finns det behov av insatser inom flera områden. Med utgångspunkt i it-an- vändarens perspektiv har fyra strategiska områden identifierats i agendan: -lätt och säkert att använda, -tjänster som skapar nytta, -det behövs infrastruktur och -it:s roll för samhällsutvecklingen. Varje strategiskt område i den digitala agendan är indelat i underområden som representerar de sakfrågor som regeringen arbetar med. För varje sakområde presenteras regeringens ambition, beslutade insatser samt förslag till nya åtgärder. När den digitala agendan presenterades lanserades ett s.k. signatärskap. Det innebär att företag och organisationer signerar en frivillig avsiktsförklaring om att de ställer sig bakom det it-politiska målet och att de med utgångspunkt i den digitala agendan åtar sig att presentera hur de kan bidra till genomförandet av den. var ett nittiotal företag och organisationer från olika samhällssektorer signatärer. lanserades också ett regionalt signatärskap som vänder sig till kommunala samverkansorgan, länsstyrelser och landsting. Det innebär att regionala aktörer på frivillig grund signerar en avsiktsförklaring om att de ställer sig bakom det it-politiska målet och att de har för avsikt att ta fram en regional digital agenda i bred samverkan med olika aktörer i samhället. var representanter för följande län signatärer: , , , , , och . Flera län har anmält sitt intresse. Av agendan framgår att en kommission för den digitala agendan ska inrättas. tillsatte regeringen som har i uppdrag att verka för att det it-poli- tiska målet i agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs (dir. 2012:61). En del av kommissionens uppdrag är att ta fram indikatorer för att mäta måluppfyllelsen. 4.4.3Lätt och säkert att använda PTS ska verka för att målen för funktionshinderspolitiken uppnås inom ansvarsområdet elektronisk kommunikation. PTS upphandlar tjänster inom området elektronisk kommunikation samt bedriver försöksverksamhet med 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 inriktning på it-användning för personer med funktionsnedsättning. Försöksverksamheten har exempelvis avsett strömmande talböcker och taltidningar i mobiltelefonen. Flera innovationstävlingar har ägt rum. genomfördes en innovationstävling med temat Kultur och fritid i syfte att bidra till användbara och tillgängliga informations- och kommunikationslösningar, som kan öka möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att utöva och ta del av kultur och fritid. Ytterligare två tävlingar, Handel och betalning för alla samt Underlätta vardagen för personer med dövblindhet, har ägt rum och kommer att avslutas . E-delegationen överlämnade ett förslag till strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. Förslaget rörde bl.a. e-inklu- dering med användarnas behov i fokus. E-dele- gationen har därefter löpande rapporterat sitt arbete. E-delegationen har vidareutvecklat vägledningen för 24-timmarswebben. Den nya vägledningen heter Vägledningen för webbutveckling och ska leda till att så många som möjligt ska kunna använda offentliga webbsidor och e-tjänster. I riktlinjerna integreras krav på hur behoven hos äldre personer, personer med funktionsnedsättning samt andra behov och förutsättningar ska tillgodoses bland övriga krav. Vägledningen rekommenderar bl.a. en standard (WCAG 2.0) som ställer ökade krav på utformning av webbgränssnitt som underlättar för personer med funktionsnedsättning vilket också skapar nytta för alla ur ett användarperspektiv. beslutade regeringen strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken för de kommande fem åren (dnr S2011/4596/Sr). I denna strategi berörs också vikten av den nya tekniken och att denna utformas så att den är användbar och tillgänglig för personer med funktionsnedsättning, vilket öppnar för ökad självständighet. It blir en allt större del av samhället. Detta har inneburit nya möjligheter inom många områden för kvinnor och män med funktionsnedsättning men även skapat nya hinder för delaktighet där otillgängliga lösningar skapats. Exempelvis har webbaserade lösningar inneburit möjligheter till ett mer flexibelt arbetsliv. Å andra sidan har många av dessa lösningar skapats utan att hänsyn tagits till tillgänglighet och användbarhet, vilket försvårar användningen och kan utestänga många, bl.a. personer med funktionsnedsättning. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Av den digitala agendan framgår att indikatorer samt relevant statistik för att följa utvecklingen kring e-tillgänglighet ska tas fram. Myndigheten för handikappolitisk samverkan (Handisam) fick därför i uppdrag av regeringen att utveckla ett system för uppföljning av e-tillgänglighet. Detta innefattar att beskriva vad som avses med e-tillgänglighet, föreslå indikatorer för att mäta e-tillgänglighet samt föreslå hur statistik och uppföljningsåtgärder rörande e-tillgänglighet kan synkroniseras. Uppdraget innebär också att se till så att det utvecklas statistik för tillgång till och användning av it hos hela befolkningen och att den i större utsträckning inkluderar kvinnor och män med funktionsnedsättning. Statistikutvecklingen ska ske i samverkan med (). Ett annat initiativ från den digitala agendan är att bilda ett användningsforum som ska ha till uppgift att belysa konkreta förutsättningar för användbarhet och tillgänglighet och ge rekommendationer kring hur användbarhet och tillgänglighet kan implementeras hos berörda aktörer. Regeringen tog beslut om att inrätta ett Användningsforum. För att stödja Användningsforums arbete inrättas ett administrativt kansli inom Handisam. Ledamöter och ordförande för utsågs av regeringen . Inom internetområdet har PTS fortsatt sitt arbete med information och tjänster till konsumenter och småföretag för att de ska kunna använda internet på ett säkrare sätt. arbetar med ökad trygghet och säkerhet på nätet. PTS bidrar bl.a. med finansiering till det arbetet. Det finns dock fortfarande en rad olika typer av intrång i och obehörigt utnyttjande av vanliga användares datorer, t.ex. virus, trojaner1, botnät2, spionprogramvara och annan oönskad lagring av skadlig kod. På PTS hemsida finns myndighet- 1Trojaner är en skadlig kod som finns i ett program eller en bit kod som i sig verkar ofarlig och inväntar en förutbestämd tidpunkt, instruktioner utifrån eller lämpligt tekniskt tillfälle för att utföra sitt uppdrag. 2Botnät ger personerna bakom näten kontroll över datorerna och kan användas för att sprida skräppost eller utföra överbelastningsattacker mot webbplatser. ens råd och tjänster kring nät- och informationssäkerhet samlade. Där finns bl.a. tjänsten Testa Datorn, som skannar datorn efter säkerhetshål. Regeringen gav , i enlighet med intentioner i den digitala agendan för , PTS i uppdrag att stärka denna möjlighet för internetanvändare att kontrollera sin datorsäkerhet genom att PTS utvecklar sin tjänst Testa Datorn på olika sätt. Uppdraget ska slutredovisas till () . genomförde PTS en konsumentundersökning om internetsäkerhet. Undersökningen var en uppföljning av den undersökning som genomfördes på samma tema. Ett intressant resultat var att andelen tillfrågade som inte känner till hur man säkrar ett trådlöst nätverk har ökat från 2011 trots att användningen av trådlösa nätverk är betydande. Kvinnorna står för hela ökningen. Av de intervjuade ser någon form av risk med att använda internet, en andel som stigit från 2009. Detta bedöms inte utgöra någon betydande ökning och skillnaderna mellan könen är små. En av de större riskerna med att använda internet anses vara att personuppgifter hamnar i orätta händer. Denna farhåga har ökat från 2011. Här är det männen som starkast bidrar till ökningen.