prop · H0031d30 · 2012-09-20 00:00:00 — Vidare framhöll regeringen i propositionen att som en ny planeringsprocess bör vara öppen för att en regering vill lägga upp arbetet på olika sätt så måste den också ge regeringen möjlighet att tydliggöra olika aktörers roller i planeringsprocessen, hur dialog, samverkan, ansvar och inflytande ska hanteras. En ny planeringsprocess behöver ge möjligheter till ökat regionalt inflytande. Regeringen ska i början av varje ny planeringsomgång tydliggöra hur arbetet ska gå till, vilka roller olika aktörer ska ha i processen samt hur dialog, samverkan, ansvar och inflytande ska hanteras. I det sammanhanget är det viktigt att framhålla aktörer med regionalt tillväxtansvar ska tas tillvara som en resurs i såväl inriktningssom åtgärdsplanering, även i arbetet med nationell plan. Regeringen kommer även fortsätta att stärka samarbetet avseende gränsöverskridande infrastruktur och transportsystem i närområde. För tillfället pågår förhandling av en revidering av riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) samt förslag till inrättande av en ny infrastrukturfond; Fonden för ett Fonden föreslås finansiera infrastrukturutbyggnad i . Det är också viktigt med en god interregional tillgänglighet för att knyta samman olika funktionella regioner. Staten har en viktig roll i att förbättra den interregionala tillgängligheten där marknaden inte löser detta. Regeringen har uppdragit åt Trafikanalys att föreslå utvecklade principer för statens finansiering av transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Regeringen menar att anslaget även fortsatt är ett viktigt medel för att minska brister i tillgänglighet med interregional kollektivtrafik. Mot bakgrund av Trafikanalys rapport, som redovisades till () , kommer regeringen att analysera förutsättningarna för att utveckla styrningen. En hög användning av it, internet och en väl utbyggd it-infrastruktur i alla delar av landet är en viktig förutsättning för hållbara tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga. Ett utvecklat informationssamhälle stärker den lokala och regionala utvecklingskraften och bidrar bl.a. till att skapa fler och växande företag. beslutade regeringen om en ny strategi för it-politiken, It i människans tjänst en digital agenda för . Den digitala agendan är en bred och sammanhållen strategi för it-politiken där regeringen presenterar ambitioner och insatser som tillvaratar de möjligheter som digitaliseringen ger. Målet, som också beslutats av (prop. 2010/11:1, utg. omr. 22, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138), är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. En viktig del för att nå målet är ett it-politiskt strategiskt arbete på regional nivå. I syfte att främja detta och att bryta ner den digitala agendan till en regional nivå, så erbjuds kommunala samverkansorgan, länsstyrelser och landsting möjlighet att bli signatärer. Det innebär att organisationen ställer sig bakom målet och gör ett frivilligt åtagande att utarbeta en digital agenda. har representanter för sju län signerat en sådan avsiktsförklaring. För att ytterligare stödja ett regionalt it-politiskt arbete har i län av regeringen fått i uppdrag att främja regionala och lokala initiativ att ta fram regionala och lokala digitala agendor. Tillgången till god it-infrastruktur är väsentlig för företagsutvecklingen i landets gles- och landsbygder. Regeringen föreslår att Landsbygdsprogrammet förstärks med ytterligare totalt 2014 i syfte att öka tillgängligheten till bredband på landsbygden (se utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, avsnitt 2.6.1 Politikens inriktning). Av dessa föreslås tillföras totalt för offentlig medfinansiering (se utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4.5.4 Politikens inriktning). Det är viktigt att aktörer inom området it, elektronisk kommunikation och post aktivt samverkar med aktörer inom det regionala tillväxtarbetet om utvecklingen av elektroniska kommunikationstjänster och bredband. Samverkan kan bl.a. gälla att följa, kartlägga och aktivt främja utbyggnaden av bredband. Att identifiera behov, kartlägga brister och i partnerskap finna samverkanslösningar för att tillgodose behoven görs i många fall bäst på lokal och regional nivå. Kommersiell och offentlig service Tillgänglighet till grundläggande service för kvinnor, män och företag är en viktig del i arbetet med att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer i alla delar av landet. Attraktiva miljöer för boende och företagande förutsätter tillgänglighet till kommersiell service i form av dagligvaror och drivmedel samt olika typer av offentlig samhällsservice. Nuvarande och framtida behov och utmaningar kommer därför även fortsättningsvis att kräva insatser inom serviceområdet, bl.a. för att stärka dagligvarubutiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse samt för att utveckla nya innovativa servicelösningar. Samordningen mellan kommersiell och offentlig service bör öka där så är ändamålsenligt. Det är angeläget att utveckla lokalt anpassade lösningar som tar hänsyn till varierande förutsättningar och behov, men också att finna mer generella metoder som kan fungera i olika delar av landet. För att uppnå en ökad samordning av service lokalt och regionalt krävs bl.a. att statliga myndigheter och statligt ägda bolag med uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen samverkar med varandra och med övriga berörda aktörer. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utvecklingen pekar mot behovet av mötesplatser som inte bara utgår från kommersiell och offentlig service, utan också har ett uttalat socialt och kulturellt syfte. Behovet av lokalt anpassade lösningar med koppling till både det civila samhället och den kommunala organisationen väntas öka. Regeringens beslut om att uppdra till att stärka utvecklingen av lokal service är ett sätt att stödja denna utveckling. Gränsöverskridande samarbete är en förutsättning för att bättre kunna möta de utmaningar som och svenska regioner står inför på grund av bland annat ökad global konkurrens, miljö- och klimatförändringarna och den demografiska utmaningen. Det är regeringens bedömning att den gränsöverskridande dimensionen behöver öka i det regionala tillväxtarbetet. Kopplingen mellan användningen av strukturfondsmedlen i de regionala strukturfondsprogrammen och programmen för territoriellt samarbete behöver stärkas. Det finns en stor potential för regioner att bedriva ett utökat gränsöverskridande samarbete för att t.ex. stärka attraktionskraft och innovativa regionala miljöer och för att hitta gemensamma lösningar som bidrar till en grön ekonomi. Det gränsöverskridande samarbetet utgör även ett viktigt verktyg i regeringens ambition om en ökad internationalisering med öppenhet för gränsöverskridande investeringar, företag och människor. Regeringen anser att det är av stor vikt att även små och medelstora företag drar nytta av de möjligheter som det gränsöverskridande samarbetet ger. Genom för kan EU:s politik och program användas på ett mer målmedvetet och fokuserat sätt för att möta gemensamma utmaningar för regionen. Strategin bidrar till samverkan mellan såväl politik-områ- den som förvaltningsnivåer och ett integrerat angreppssätt för makroregionalt samarbete inom EU. Den demografiskt betingade sårbarheten är särskilt stor i landets glest befolkade delar. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 vecklingen ställer samhället inför en utmaning som spänner över en rad sektorsområden, t.ex. avseende arbetskraftsförsörjning och service. Den demografiska utvecklingen kommer att ställa stora krav på bl.a. samverkan och samordning, liksom möjligheter till utveckling och användning av innovativa varor och tjänster inom en rad områden. Dessa möjligheter bör uppmärksammas i det regionala tillväxtarbetet, då de kan bilda underlag för nya branscher och verksamheter där produkter och tjänster skräddarsys för olika gruppers behov. Regeringen har inom ramen för Nordiska ministerrådets arbete tagit initiativ till ett program, , för demografiskt betingade utmaningar och möjligheter. Syftet har varit att utveckla konkret kunskap om hur utmaningarna kan hanteras med hjälp av ett strategiskt utvecklingsarbete. Arbetet avses också omfatta ett program för utlysning av projektmedel. Syftet är att främja innovativa lösningar och strategier kring regioners och kommuners hantering av demografiska utmaningar. Regeringen har för avsikt att under ordförandeskap i 2013 vidareutveckla programmet. De nordiska länderna behöver även utbyta erfarenheter om vilka strategier som krävs för att möta de demografiska förändringarna och deras samhällsekonomiska konsekvenser i länderna. Därför avser regeringen att verka för en gemensam nordisk plattform för kunskapsuppbyggnad på detta område. Insatser inom den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till att nuvarande och kommande generationer av kvinnor och män kan erbjudas sunda ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden. Hållbarhetsperspektivet ska därför genomsyra det regionala tillväxtarbetet och genomförandet av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Att främja en hållbar regional tillväxt innebär att prioritera lösningar som ger synergieffekter mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna som balanserade avvägningar mellan dimensionerna måste göras. Vid framtagande och genomförande av program och insatser inom det regionala tillväxtarbetet ska samtliga dimensioner av hållbar utveckling beaktas. Enligt regeringen ska därför jämställdhet mellan kvinnor och män, integration och mångfald samt miljö ges ett ytterligare stärkt fokus inom det regionala tillväxtarbetet. Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala, nationella som globala lösningar. Det är regeringens övertygelse att klimat, miljö- och energiutmaningarna utgör en möjlighet för teknik, varu- och tjänsteutveckling inom alla branscher. Affärsmöjligheter skapas för svenska företag i och med den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna hanteras av regeringen med flera instrument och inom flera områden. Det behövs därför en fortsatt och utvecklad samverkan mellan myndigheter liksom mellan myndigheter och den kommunala och regionala nivån. Den nationella och regionala tillväxtpolitiken, närings-, miljö-, it-, innovations- och energipolitiken samt politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel ska bidra till att skapa en långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd, förbättrat miljötillstånd, innovationer och export. Omställningen till en grön ekonomi innebär möjligheter för utveckling av svensk miljöteknik, inklusive hållbara varor, tjänster och produktionssystem, och kan därigenom minska miljöpåverkan nationellt och globalt samt skapa nya jobb i både stads- och landsbygdsregioner. ska utvecklas mot en grönare ekonomi i samklang med jordens klimat- och miljövillkor som brukar naturen utan att den förbrukas. Jämställdhet och integration och mångfald Jämställdhet är en förutsättning för en hållbar regional tillväxt. Den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till regeringens jämställdhetspolitiska mål. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet till inflytande och tillgång till resurser inom det regionala tillväxtarbetet. Aktörer med regionalt tillväxtansvar ansvarar för att perspektivet integreras i arbetet. Det innebär att jämställdhet mellan kvinnor och män ska främjas, vid utarbetande och genomförande av strategier, program och insatser, både genom representation och genom att perspektivet genomsyrar arbetet. Både kvinnors och mäns intressen och möjligheter till inflytande ska tillgodoses inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. Handlingsplan för en jämställd regional tillväxt Regeringen beslutade om en handlingsplan för en jämställd regional tillväxt som ska gälla perioden 20122014. Regeringens kommer att fortsatt prioritera och följa arbetet för en jämställd regional tillväxt och kontinuerligt följa upp genomförandet av de insatser som följer av handlingsplanen. Inom det regionala tillväxtarbetet ska integration och mångfald i ökad grad främjas på alla nivåer. Vid utarbetande och genomförande av strategier, program och insatser ska perspektiven genomsyra arbetet. Den regionala tillväxtpolitiken ska vara en politik som grundas på erfarenheter och resultat från genomförda insatser. Det är regeringens ambition att uppföljningar och utvärderingar av genomförda insatser på regional, nationell och europeisk nivå ska bidra till utvecklingen av politiken. Lärandet ska främjas på alla nivåer, i framtagande och genomförande av strategier, program, insatser och projekt. För att möjliggöra ett kontinuerligt lärande krävs goda analyser som lägger grunden för genomarbetade strategier, välgrundade prioriteringar, uppföljningsbara mål och en tydlig programlogik. Aktörer med ansvar för det regionala tillväxtarbetet i länen ska skapa fungerande system som tar tillvara på nya insikter och kunskaper som genereras i utvärderings- och lärandeprocesserna. Inom ramen för strukturfondsprogrammen har fokus på utvärdering och resultat förstärkts ytterligare under innevarande programperiod. Det är därför viktigt att insatserna, projekten och programmen utvärderas löpande, erfarenheter återförs, tillgängliggörs och diskuteras samt att kunskaper skapas hos aktörer på regional, nationell och EU-nivå. Utvärdering för lärande är en viktig förutsättning för skapandet av synergier och för att strukturfonderna ska ge ett beständigt bidrag till en hållbar regional tillväxt. Regeringen följer detta arbete. Lärdomarna från uppföljningar och utvärde- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 ringar som genomförs inom ramen för strukturfondsprogrammen ska också tas tillvara vid genomförandet av övriga insatser inom den regionala tillväxtpolitiken. Tabell 2.22 Anslagsutveckling 1:1 Regionala tillväxtåtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag, såddfinansiering, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B samt stöd till kommersiell service. Vidare får anslaget användas för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet, m.m. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 20142020. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används framför allt till olika regionala företagsstöd, projektverksamhet och medfinansiering av olika EU-program. Övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget är antingen fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer, eller fleråriga företagsinvesteringar. Medlen betalas ut när 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 kostnader har uppstått. De aktörer som kan fatta beslut om framtida åtaganden mot anslaget har därför små möjligheter att påverka stödens utbetalningstakt. Regeringen anser därför att det är viktigt att det finns en marginal mellan bemyndiganderam och beräknade utestående åtaganden . Regeringen har gett i uppdrag att se över och vid behov lämna förslag till hur systemet kan förbättras så att det blir väl anpassat till anslagna medel, de olika stödens utformning och syften samt till det stora antalet beslutsfattare. Uppdraget ska redovisas till () . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 20142020. Erhållet/föreslaget bemyndigande Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan län och anslagsposter och utfärda de föreskrifter som behövs. Vid fördelning av medel mellan länen bör bl.a. behov av medfinansiering av , stödområdestillhörighet samt särskilda omställningsproblem utgöra den huvudsakliga fördelningsnyckeln, med särskilt beaktande av medfinansieringsbehovet av åtgärder inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. Regeringen avser att inleda en genomlysning av fördelningsnyckeln, bl.a. på grund av den kommande programperioden av 20142020. Genom beslut i samband med regeringens förslag till vårändringsbudget tillfördes anslaget mot bakgrund av de särskilda omställningsbehov som och står inför (prop. 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282). Behovet av insatser för omställning och innovation i näringslivet är stort med tanke på omfattningen av Automobile AB:s konkurs och hur många som berörs av denna. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Anslaget föreslås minska med 2013 för att finansiera ökade utgifter inom anslaget 1:7 Turistfrämjande under utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget beräknas minska med motsvarande belopp 2014 för samma ändamål. Genom beslut i samband med regeringens förslag till budgetproposition tillfördes anslaget för perioden 20122014 till att förstärka den lokala nivåns arbete med att effektivisera och samordna kommersiell och offentlig service (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:NU2, rskr. 2011/12:112). Vidare tillfördes anslaget och till att förstärka regionalt investeringsstöd. Därutöver minskades anslaget dels med 2012 och 2013 för att finansi- 24 Näringsliv dels med till åtgärder för att möta inbromsningen av ekonomin, för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning, för att välfärden ska komma alla till del samt för ett stabilt finansiellt system. Genom beslut i samband med regeringens förslag i budgetpropositionen tillfördes anslaget för perioden 20122014 för insatser inom kommersiell service (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:NU2, rskr. 2010/11:134). Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 2.24 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Regionala tillväxtåtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 2.25 Anslagsutveckling 1:2 Transportbidrag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för regionalt transportbidrag och avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Transportbidrag . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Transportbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2.7.31:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2013 Tabell 2.27 Anslagsutveckling 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för strukturfondsperioden 20072013. Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till de åtta regionala strukturfondsprogrammen inom målet för regional konkurrenskraft och sysselsättning, för vilka är förvaltande och attesterande myndighet, samt till programmet inom målet för territoriellt samarbete, där i är förvaltande och attesterande myndighet. Ramen för regionala utvecklingsfonden för programperioden beräknas till ca för de program som redovisas på statens budget. Ramen för de program som redovisas och förvaltas i men som hanteras utanför statens budget är ca (beloppet avser samtliga deltagande länders EU- medel). Ramen för programmen som redovisas och förvaltas utanför är ca 9 080 miljoner 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 kronor, inklusive European Neighbourhood and Kolarctic (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Den valutakurs som används vid beräkning av de finansiella ramarna för programperioden 20072013 för de program som hanteras inom statens budget styrs av förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från . Valutakursen anges i förordningen till per euro. Regeringen anser att den valutakurs som används vid omräkning av de finansiella ramarna för strukturfonderna löpande måste analyseras och vid behov revideras för att inte differensen ska bli för stor mellan den verkliga kursen och den kurs som regeringen fastställer i förordningen. Eventuella mindre slutregleringar av programperioden 20002006 kan belasta anslaget. Inbetalningarna från Europeiska regionala utvecklingsfonden redovisas på inkomsttitel , Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden 20072013. Utbetalningarna från EU:s andra strukturfond, Europeiska socialfonden, redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 20142016. Skälen för regeringens förslag: Ett bemyndigande behövs för att anpassa anslaget till EU:s fleråriga programplanering och den beslutstakt inom strukturfondsprogrammen som regeringen prognostiserat. Eftersom programperioden går mot sitt slut föreslås bemyndiganderamen minska jämfört . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 20142016. Erhållet/föreslaget bemyndigande De budgeterade årliga anslagen bör enligt regeringen anpassas efter de bedömningar som kan göras om när utgifterna faktiskt uppkommer på anslaget. Utbetalningarna bedöms vara lägre mot slutet av programperioden. Utbetalningarna 2013 bedöms bli ungefär på samma nivå som 2012. Anslagsnivåer för programperioden 2020 kan inte fastställas innan förhandlingarna inom EU avslutats. Regeringen har dock under anslaget, avseende 20142016 och med ledning av innevarande programperiod, uppskattat kommande behov av anslagsmedel för den nya programperioden. Regeringen avser att i budget- propositionen föreslå att dessa medel överförs till ett nytt anslag för programperioden 20142020. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 1 , respektive 1 . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.29 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2013 Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget.