prop · H0031d14 · 2012-09-20 00:00:00 — rekommenderade i sin granskning Från många till en sammanslagningar av myndigheter att regeringen skulle ge i uppdrag att följa upp variationer i handläggningen samt ställa krav på återrapportering, utvärdera och följa upp om syftet med sammanslagningen till en myndighet har uppnåtts samt att anpassa den löpande resultatstyrningen utifrån den bild som ges av uppföljningarna. Regeringen ställer, , i regleringsbrev krav på att analysera väsentliga skillnader i verksamhetsresultat mellan åklagarkamrar och redovisa vilka åtgärder myndigheten vidtar för att minska skillnaderna mellan åklagarkamrarna både när det gäller verksamhetsresultat och rättstillämpning. Regeringen har även ställt krav att inom ramen för utvecklingen av myndighetens interna styrning och kontroll redovisar hur myndigheten fortsatt arbetar för att genomföra enmyndighetsreformen fullt ut. Vi- dare har regeringen gett i uppdrag att inrätta en mer sammanhållen och ändamålsenlig struktur för myndighetens rättsliga tillsyn för att möjliggöra en ökad enhetlighet i rättstillämpningen. har inrättat en särskild tillsynsfunktion vid . Tillsammans med de tre utvecklingscentrumen ska funktionen svara för att tillsyn genomförs på ett strukturerat sätt och att resultatet av tillsynen kommer verksamheten tillgodo. Regeringen kommer att följa det fortsatta arbetet på området. För att förtroendet för rättsstaten ska upprätthållas krävs väl fungerande och oberoende domstolar. Regeringens övergripande mål för Domstolar är att mål och ärenden ska avgöras med hög kvalitet och effektivitet. Målbalanserna och omloppstiderna ska hållas på en rimlig nivå. ska skapa förutsättningar för domstolarna att uppfylla målet för verksamheten bland annat genom en ändamålsenlig resursfördelning och stöd i verksamhetsutveckling. Regeringens samlade bedömning är att målet för den dömande verksamheten delvis har uppnåtts. Inom den dömande verksamheten verkar de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltnings- domstolarna, hyres- och arrendenämnderna samt . För att mäta måluppfyllelsen används en struktur som innebär att en målsättning antas för hur i månader som det bör ta att avgöra av målen. Inriktningen var att av brottmålen i tingsrätterna och hovrätterna inte ska ta än att avgöra i respektive instans, att huvuddelen av tvistemålen inte ska ta att avgöra i i hovrätt och att huvuddelen av målen i förvaltningsrätterna och kammarrätterna inte ska ta än att avgöra i respektive instans. Utöver regeringens verksamhetsmål sätter varje enskild domstol, i enlighet med den struktur som fastställer, egna verksamhetsmål. Av regeringens verksamhetsmål för omloppstider uppnådde hovrätterna målet för tvistemål. Övriga verksamhetsmål för omloppstider uppnåddes inte. Tingsrätterna var dock nära att uppnå målet för brottmål. På hovrätterna förbättrades resultatet för tvistemål med 0,3 månader , och jämfört med är förbättringen hela 3,0 månader. Inkomna, avgjorda och balanserade mål Det totala antalet inkomna mål till Domstolar har varit oförändrat jämfört med . Vid kammarrätterna ökade antalet inkomna mål med till följd av en kraftig ökning av avgjorda mål på förvaltningsrätterna. Måltillströmningen vid ökade med . Vid tingsrätterna och förvaltningsrätterna minskade antalet inkomna mål med . Vid hovrätterna och var antalet inkomna mål i princip oförändrat jämfört med föregående år. Antalet avgjorda mål har ökat jämfört med föregående år. Vid förvaltningsrätterna ökade antalet avgjorda mål med . Vid och minskade antalet avgjorda mål . Vid tingsrätterna, hovrätterna och kammarrätterna 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har antalet avgjorda mål i princip varit oförändrat. Eftersom antalet avgjorda mål översteg antalet inkomna mål minskade balanserna inom Domstolar . Det totala antalet balanserade mål minskade . Antalet balanserade mål vid förvaltningsrätterna minskade . Även för tingsrätterna förbättrades balanssituationen. Vid hovrätterna och var antalet balanserade mål oförändrat i förhållande till föregående år. Vid kammarrätterna och försämrades balanssituationen. Tabell 2.10 Den totala målutvecklingen (exkl. migrationsmål) 20092011 Källa: Domstolars årsredovisning 2011. Domstolarnas omloppstider för den 75 percentilen framgår av tabellen nedan. Tabell 2.11 Uppfyllelse av regeringens verksamhetsmål (omloppstid i månader för avgjorda mål, 75 percentilen) Tvistemål exkl. gem. Källa: Domstolars årsredovisning. frånräknas den betänketid som finns i vissa familjemål från omloppstiden för tvistemål. Verksamhetsområdet inbegriper både verksamheten inom Domstolar och de transfe- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 reringar och övriga utbetalningar som utgörs av kostnader under anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Tabell 2.12 Kostnadsutvecklingen 20092011 (exkl. migrationsverksamhet) Källa: Domstolars årsredovisning 20092011. har verksamhetskostnaderna inom den dömande verksamheten ökat. Kostnaderna för transfereringarna avseende utgifter för rättsliga biträden m.m. ökade , varav . Ökningen förklaras främst av ökade utgifter för offentligt försvar. Kostnaderna för offentlig försvarare utgjorde av kostnaderna under anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Resterande kostnader under anslaget utgjordes av kostnader för rättshjälp enligt rättshjälpslagen, kostnader för målsägandebiträde, förvaltararvoden i konkurser, kostnader för bevisning, tolkar och parter, kostnader för offentligt biträde, kostnader för särskild företrädare för barn, god man, rådgivning, ersättningsgaranti för bodelningsförrättare samt bouppteckningsförrättare och likvidator. Arbetsbelastningen mätt i antalet inkomna mål för Domstolar varken ökade eller minskade . Antalet avgjorda mål ökade med , vilket delvis kan förklaras av att resurserna ökade. Målavverkningstakten ökade dock mer än antalet årsarbetskrafter, vilket innebär att produktiviteten på totalnivå utvecklades positivt. Domstolars möjligheter att nå verksamhetsmålen påverkas av balanssituationen. Om balanser byggs upp försämras målstockens åldersstruktur, vilket kan leda till längre omloppstider. Regeringen bedömer att det avsevärt förbättrade balansläget vid förvaltningsrätterna innebär att omloppstiderna kan förväntas minska Även för tingsrätterna, vid vilka antalet avgjorda mål var det högsta , förbättrades förutsättningarna för att nå verksamhetsmålen. Däremot innebär den kraftiga ökningen av antalet balanserade mål vid kammarrätterna en risk för att måluppfyllelsen där försämras framöver. Omloppstiderna för tvistemål vid hovrätterna har som nämnts minskat med 3,0 månader . Den huvudsakliga förklaringen till detta är troligen reformen En modernare rättegång, som trädde i kraft , och som bland annat innebär ett krav på prövningstillstånd i samtliga tvistemål. På förvaltningsrätterna ökade omloppstiderna med . Den huvudsakliga förklaringen till de ökade omloppstiderna är avverkningen av många av de äldre balanserade mål som byggdes upp till följd av förvaltningsrättsreformen 2010. Däremot minskade kammarrätternas omloppstider med så mycket som jämfört med . vidtogs en rad olika åtgärder för att minska handläggningstider och balanser vid Domstolar. Som exempel kan nämnas en förstärkningsstyrka med ett antal domare som kunnat tas i anspråk vid frånvaro på grund av utbildning och långvarig sjukskrivning eller vid handläggning av större mål och balansavarbetningar. Vidare har för tingsrätternas del funnits en särskild balansavarbetningsstyrka som inriktat sig på mål äldre än . vidareutvecklas denna typ av åtgärd genom uppbyggnad av en ny förstärkningsstyrka med ett utökat antal domare under ledning av en kanslichef. Fördelningen av migrationsmål mellan migrationsdomstolarna har visat sig vara ojämn och måltillströmningen större än förväntat. I syfte att korta handläggningstiderna har regeringen beslutat att ge och Förvaltningsrätten i i uppdrag att inrätta en fjärde migrationsdomstol i . Målsättningen är att domstolen ska vara i funktion . Faktorer som domstolarna menar har försvårat uppfyllelsen av verksamhetsmålen är bland annat personalomsättning och vakanta tjänster. Även det stora antalet inkomna mål och förekomsten av omfattande mål har av domstolarna lyfts fram som försvårande för att klara målen. Regeringen vill understryka vikten av att arbetet med att hålla balanserna på en rimlig nivå och minska omloppstiderna bedrivs med ett långsiktigt perspektiv. De prioriteringar som gjorts på avgörandet av äldre mål bedöms kunna få en positiv inverkan på resultatet framöver. Regeringen ser det som angeläget att domstolarna kan rekrytera domare som tillhör de skickligaste och för yrket mest lämpade juristerna i landet. inrättade regeringen en ny myndighet, , som bland annat ska bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose rekryteringsbehovet av ordinarie domare. bedriver ett aktivt arbete med att förbättra förutsättningarna för rekrytering av ordinarie domare. Det arbetet måste fortsätta. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av brottmålsprocessen i syfte att överväga åtgärder för att skapa ett mer ändamålsenligt brottmålsförfarande (dir. 2010:78). Utredaren ska bland annat överväga åtgärder för att tydliggöra och utveckla ansvarsfördelningen mellan åklagare och domstol, skapa mer flexibla regler och alternativa former för handläggning och avgörande av mål i domstol samt minimera risken för inställda huvudförhandlingar. Uppdraget ska redovisas . För att modernisera och effektivisera förvaltningsprocessen behöver ändringar i rättegångsreglerna för de allmänna förvaltningsdomstolarna göras. I departementspromemorian En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess (Ds 2010:17) föreslår regeringen att ytterligare måltyper ska flyttas ned från kammarrätt till förvaltningsrätt. Vidare föreslås bland annat att vissa formkrav tas bort och att tiden för överklagande av domstolsavgöranden i bland annat socialförsäkringsmål förkortas i enlighet med vad som i övrigt gäller inom förvaltningsprocessen. Regeringen avser att lämna en proposition till . Regeringen avser vidare att tillsätta en utredning med uppdrag att överväga vilka ytterligare åtgärder som behöver genomföras för att göra förvaltningsprocessen mer modern, effektiv och rättssäker. En stor uppgift i uppdraget kommer att vara att se över om det finns behov av att stärka rättssäkerheten såvitt avser skattemål ytterligare, framförallt genom specialisering av skattemål i domstol. Regeringen bedömer att utredningen ska kunna påbörja sitt arbete . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Frågan hur domstolsprövningen av de konkurrensrättsliga, marknadsföringsrättsliga och framför allt immaterialrättsliga målen bör utformas har varit föremål för överväganden . Senast var det som i sitt betänkande förordade att prövningen av dessa mål samlas i en särskild domstol inom ramen för de allmänna domstolarna och att Patentbesvärsrätten och avvecklas (SOU 2010:44). Denna fråga kommer att övervägas närmare i en departementspromemoria som är planerad . Måluppfyllelsen har underlättats till följd av bland annat reformen En modernare rättegång. Den har inneburit en modernisering av rättegångsförfarandet i allmän domstol med förändringar av det processuella regelverket, bland annat genom bättre utnyttjande av modern teknik och en mer ändamålsenlig hovrättsprocess. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att utvärdera reformen i dess helhet. Uppdraget ska redovisas . Enligt domstolarna har även det inre utvecklingsarbetet med organisations- och arbetsformer förbättrat förutsättningarna för att nå verksamhetsmålen. I syfte att tillvarata goda resultat av förändringsarbetet har regeringen gett i uppdrag att dokumentera arbetet som har bedrivits i domstolarna och skapa förutsättningar för ett regelbundet erfarenhetsutbyte mellan domstolarna i dessa frågor. Målen för verksamheten är att påföljder ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt och att antalet återfall i brott ska minska. Regeringen bedömer sammantaget att målen delvis har uppnåtts. Den verksamhet som ingår är verkställighet av påföljderna fängelse, skyddstillsyn och villkorlig dom med samhällstjänst samt övervakningen av de villkorligt frigivna och de som står under intensivövervakning med elektronisk kontroll samt transportverksamhet. Kriminalvården verkar inom detta område. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Medelbeläggningen i anstalt var 4 503 vilket i princip är i nivå med föregående år. hade frivården i genomsnitt 14 053 klienter vilket är en liten minskning i jämförelse med föregående år. Skillnaden förklaras främst av ett färre antal villkorligt frigivna klienter som ställs under övervakning. Intern styrning och kontroll Kriminalvården konstaterar i årsredovisningen att man ännu inte uppnått ett tillräckligt strukturerat, systematiskt och transparent arbetssätt för intern styrning och kontroll. Myndigheten saknar vidare en långsiktig strategisk plan kopplad till mål och mätbara resultatindikatorer. Inte heller genomfördes någon rymning från anstalter i de högre säkerhetsklasserna. Senast en rymning skedde från en anstalt i någon av de högre säkerhetsklasserna var 2009. Rymningarna från anstalter i den lägsta säkerhetsklassen fortsatte minska . Antalet rapporterade allvarliga incidenter i anstalt ökade i förhållande till föregående år. Kriminalvårdens bedömning är att den främsta förklaringen till förändringen är att rapporteringsbenägenheten har ökat. utsattes en anställd i Kriminalvården för dödligt våld från en intagen. Flexibilitet och beredskap för variationer i klienttillströmningen Kriminalvården har genom en indelning av landets anstalter i färre säkerhetsklasser, en översyn av lämplig beläggningsnivå på anstalt samt ett antal andra vidtagna eller planerade åtgärder skapat förutsättningar för ett mer effektivt platsutnyttjande. Genom ikraftträdandet av den nya fängelselagen upphörde också den tidigare indelningen i öppna och slutna anstalter. Genom införandet av en ny fängelselag har det tidigare kravet att Kriminalvården ska upprätta en individuellt upprättad verkställighetsplan för varje intagen lagreglerats. Andelen klienter med verkställighetsplaner används som en indikator för att påvisa resultat för målet att minska återfall i brott. Det totala antalet verkställighetsplaner för intagna i anstalt har ökat från . Av samtliga klienter i frivården som påbörjat verkställighet av skyddstillsyn eller hade övervakning efter villkorlig frigivning hade en plan för verkställigheten. Det är en ökning i förhållande till föregående år. Den totala sysselsättningsgraden i anstalt låg på samma nivå som föregående år. Även antalet fullföljda behandlingsprogram var i stort oförändrat jämfört med . Antalet intagna som påbörjade respektive fullföljde någon yrkesinriktad utbildning minskade, medan antalet intagna i anstalt som påbörjade respektive fullföljde sina studier inom grundläggande och gymnasial vuxenutbildning samt svenskundervisning för invandrare (sfi) ökade även . Antalet fullföljda behandlingsprogram i frivården ökade , och har mer än fördubblats . märks en knapp nedgång bland annat till följd av att färre klienter verkställt påföljd genom intensivövervakning med elektronisk kontroll. Det totala antalet påbörjade särskilda utslussningsåtgärder minskade . Jämfört med föregående år är minskningen . Den största minskningen avsåg vårdvistelser, det vill säga placeringar av intagna i familjehem eller hem för vård och boende, som minskade med . Diagram 2.3 Antal påbörjade särskilda utslussningsåtgärder 20072011 Källa: Kriminalvårdens årsredovisning 2009-2011. Kriminalvården har tidigare under en rad år tillförts betydande tillskott inom ramen för en särskild narkotikasatsning för att identifiera och bekämpa narkotikamissbruket. I Kriminalvården finns numera strukturer för narkotikabekämpning genom uppsökare på häkten, särskilda behandlingsanstalter och avdel- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ningar, utvecklade behandlingsinsatser och samverkan med olika vårdgivare samt förbättrade metoder för att förhindra missbruk. Enligt myndigheten visar också upprepade och omfattande kontroller att förekomsten av droger på anstalter och häkten är mycket låg. Antalet ungdomar som studerar under sin verkställighet i anstalt fortsätter enligt Kriminalvården att öka. Antalet ungdomar som deltagit i yrkesinriktad utbildning har ökat med jämfört med föregående år. Kriminalvårdens arbete med ungdomar i anstalt sker i nära samverkan med Arbetsförmedlingen. Myndigheternas insatser består bland annat av yrkesinriktade åtgärder, förmedling av arbete eller planering av annan sysselsättning inför utslussningsåtgärd eller frigivning. Kriminalvården har följt upp andelen ungdomar i anstalt som blivit föremål för särskilda utslussningsåtgärder. Av ungdomar som var intagna i anstalt med en strafftid eller mer fick en utslussningsåtgärd vilket är en procentenhet mer jämfört med motsvarande grupp vuxna intagna. Av ungdomar som hade strafftider mellan och fick en utslussningsåtgärd vilket är klart lägre än övriga intagna med motsvarande strafftider där fick en utslussningsåtgärd. Tabell 2.13 Kostnadsutvecklingen 20092011 Källa: Kriminalvårdens årsredovisning 2009-2011. Verksamhetsområdet omfattar verksamhet inom frivården, anstalter samt Kriminalvårdens transportverksamhet för såväl nationella som internationella transporter, inklusive den transportverksamhet som finansieras under utgiftsområde 8 Migration. Häktesverksamheten ingår som en del i verksamhetsområdet och lagföring. ökade kostnaderna för verksamhetsområdet i löpande priser , och uppgick till . Merparten av ökningen är hänförlig till anstaltsverksamhetens lokalkostnader, som ökade med . Ök- ningen är även hänförlig till transportverksamheten inom utgiftsområde 8, vars kostnader ökade , som en följd av att antalet transporterade personer ökat med . Regeringens förväntningar på myndighetens resultat är höga. De områden regeringen pekat ut som prioriterade inom verksamhet är av särskild betydelse i detta avseende. Satsningar på innehållet i verkställigheten har i likhet med föregående år gett resultat i form av fler fullföljda kurser och utfärdade betyg i klientutbildningen samt ett mer än fördubblat deltagande i behandlingsprogram . Sä- kerhetsarbetet har bland annat resulterat i att det inte skett några rymningar från anstalter i de högre säkerhetsklasserna samt att antalet rymningar från den lägsta säkerhetsklassen fortsatte att minska för sjunde året i följd. Sysselsättningsgraden i anstalt låg dock även 2011 under myndighetens egen målsättning. Även antalet intagna som påbörjade utslussningsåtgärder minskade . Intern styrning och kontroll Kriminalvården har inlett ett omfattande arbete med att identifiera risker och skapa förutsättningar och en långsiktig plan för en god intern styrning och kontroll. Myndighetens strategiska styrning behöver fortsätta utvecklas och åtgärder måste vidtas för att förstärka den interna styrningen och kontrollen. Efter den mycket allvarliga händelsen då en kriminalvårdare utsattes för dödligt våld av en intagen har myndigheten sett över sina rutiner för överförande av information om bland annat säkerhetsbedömningar avseende klienter. Regeringen ser det som angeläget att Kriminalvården tar till vara den kunskap som finns på området och utvecklar rutiner som förebygger att liknande situationer kan uppkomma. Personalens kunskap om klienterna och kontakten i den dagliga arbetssituationen är av avgörande betydelse för hur Kriminalvården ska klara sitt uppdrag. Det är av väsentlig betydelse att personalen i alla delar av verksamheten har tillräcklig 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 utbildning för sitt uppdrag och en trygg och säker arbetsmiljö. Kriminella nätverk och aktiviteter inom anstalterna utgör inte bara ett hot mot enskilda individer och grupper utan kan också vara ett angrepp mot rättssystemet som helhet. En viktig del i Kriminalvårdens uppdrag är att bidra med kunskap och erfarenhet i arbetet med att säkerställa en effektiv och uthållig verksamhet för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Det är tillfredsställande att Kriminalvården även under föregående år har förhindrat rymningar från anstalter i de högre säkerhetsklasserna och bidragit till att minskningen av antalet rymningar från den lägsta säkerhetsklassen fortsätter. Det är också positivt att rapporteringsbenägenheten avseende incidenter bedöms ha ökat så att Kriminalvården har möjlighet att ge en rättvisande bild av den faktiska situationen inom myndigheten. Det är viktigt att följa utvecklingen av antalet rapporterade incidenter i syfte att vidta relevanta åtgärder. Flexibilitet och beredskap för variationer i klienttillströmningen Regeringen noterar att Kriminalvården har vidtagit en rad åtgärder i syfte att öka flexibiliteten och effektiviteten i användningen av anstaltsbeståndet. Kriminalvårdens anstalts- och häktesbestånd ska utformas så att verksamheten bedrivs kostnadseffektivt i fråga om säkerhet och beläggning och främjar ett effektivt samarbete med rättsväsendets övriga myndigheter. Klienttillströmningen varierar erfarenhetsmässigt . Kriminalvården måste därför, inom befintlig ram, kunna hantera förändringar i klienttillströmningen både på kort och på lång sikt. Enligt Brottsförebyggande rådets statistik återfaller av dem som har lagförts för brott i ny brottslighet . Regeringen anser att återfallen i brottslighet måste minska. Kriminalvården har tillsammans med andra delar av samhället en central roll i detta arbete. Regeringen har genom reformer på en rad viktiga områden skapat förutsättningar för ett effektivt återfallsförebyggande arbete. Genom den nya fängelse- och häkteslagstiftning som trädde i kraft fullföljdes de senaste årens reformarbete som syftat till att ge Kriminalvår- den bättre förutsättningar att förebygga återfall i brott genom att anpassa innehållet i verkställigheten till den intagnes förutsättningar och behov. Tiden i anstalt eller under övervakning ska vara inriktad på åtgärder som ökar de dömdas förutsättningar att leva ett liv utan kriminalitet och droger efter verkställigheten. Kriminalvården måste därför säkerställa att det redan vid verkställighetens början upprättas en individuell verkställighetsplan av hög kvalitet för varje klient. Det är grundläggande för att få till stånd en välplanerad och meningsfull verkställighet samt därmed även öka förutsättningarna för frigivningsförberedelser genom till exempel utslussningsåtgärder. För den klientgrupp som verkställer kortare fängelsestraff är det särskilt viktigt att verkställighetsplaneringen inleds skyndsamt för att möjliggöra ett återfallsförebyggande arbete i samverkan med andra aktörer. Det är mot denna bakgrund positivt att andelen intagna med verkställighetsplan ökar. Den kritik som (RiR 2009:27, Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall i brott) framfört mot Kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete omfattar emellertid även brister i kvalitet, dokumentation och uppföljning av verkställighetsplanerna. Det är därför angeläget att Kriminalvården fortsätter arbetet med att följa upp och åtgärda de identifierade bristerna. Regeringen anser att det är angeläget att kvalificerade metoder används för att mäta resultatet av de insatser som genomförs. Goda och effektiva arbets- och behandlingsmetoder måste få spridning i organisationen. Genom regeringens uppdrag till Kriminalvården att analysera hur befintlig kunskap av betydelse för det återfallsförebyggande arbetet omsätts i myndighetens konkreta verksamhetsutveckling ges förutsättningar för att integrera sådan kunskap i myndighetens ordinarie styrning och ledning. Tidigare års resultat visar att regeringens satsning på verksamheter inom kriminalvården riktade till våldsamma män, inom ramen för handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m., haft en tydlig påverkan på insatser som riktas mot denna grupp. Effekterna av dessa insatser består fortfarande. Kriminalvården har redovisat ett utökat deltagande i behandlingsprogram generellt.