prop · H0031d24 · 2012-09-20 00:00:00 — kortare sikt sker vissa förändringar både till det bättre och till det sämre i enskilda stadsdelar. Till det positiva hör bl.a. ökning av andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program. Till det negativa hör framför allt skillnaderna i andelen förvärvsarbetande bland in- och utflyttare. 3.4.4Andra insatser för integration Stöd till riksorganisationer bildade på etnisk grund fördelar stöd till organisationer bildade på etnisk grund. Syftet med stödet är att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter kring kultur, språk och identitet samt delaktighet i samhället. Stödet fördelas enligt förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. har 60 föreningar fått del av stödet. har fördelat 4,5 miljoner 20102012 enligt förordningen (2010:84) om statsbidrag för verksamheter med yrkesinriktat mentorskap. Nio projekt pågår . Projekten löper och beviljas medel efter redovisning och ny ansökan. Fleråriga projekt har prioriterats för att säkerställa att försöksverksamheten hinner byggas upp, prövas och ge resultat och för att hanteringen av den samlade utvärderingen också leder till stabilitet och kontinuitet. Projekten förväntas pågå löpande fram till och med utgången av 2012. Europeiska integrationsfonden ingår i EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar, det så kallade SOLID- programmet. Europeiska integrationsfonden stöder projekt som förbättrar systemen för mottagning och integration av tredjelandsmedborgare i , dvs. länder utanför EU. Ett centralt mål är att bidra till att EU:s elva gemensamma grundprinciper för integration introduceras, vidareutvecklas och tillämpas. Programmet har huvudfokus på frågor om kulturmöten, religion, egenmakt, social integration och värdegrund. Integrationsfonden i förvaltas av Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). Sammantaget beslutar Svenska om ca . har medel ökat jämfört med tidigare fördelning. Det beror på att har haft en hög invandring av tredjelandsmedborgare jämfört med andra medlemsländer. Europeiska kommissionen har presenterat ett förslag till förordning för inrättande av en asyl- och migrationsfond, 20142020, som reglerar EU-finansieringen inom de områden som tidigare omfattades av Europeiska integrationsfonden, flyktingfonden och återvändandefonden. Förberedelser för programperioden 20142020 har påbörjats inom . Regeringen avser att senare återkomma till i denna fråga. Europeiska flyktingfonden ingår tillsammans med integrationsfonden, återvändandefonden och gränsfonden i EU:s SOLID-program. Flyktingfonden, som förvaltas av , medfinansierar bl.a. projekt som avser introduktion för nyanlända skyddsbehövande. Analys och slutsatser andra insatser för integration Stöd till det civila samhällets arbete med integration är en viktig del av regeringens politik. Antalet organisationer bildade på etnisk grund som beviljats medel från har ökat. Det finns ett stort intresse för modellerna som prövas inom projekten för yrkesinriktat mentorskap inte minst från Arbetsförmedlingen, länsstyrelser och kommuner men också från t.ex. fackliga organisationer och företagarorganisationer. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Benägenheten att söka medborgarskap påverkas av känslan av tillhörighet till det nya hemlandet och av det svenska medborgarskapets betydelse för den enskilde. blev 36 634 personer svenska medborgare. Av dessa var 19 363 () kvinnor och 17 271 () män. I förhållande till 2010 inne- bar det en ökning med 4 177 personer och i förhållande till 2009 med 7 109 personer. var personer med irakiskt ursprung den största gruppen bland de nya svenska medborgarna, följt av personer med polskt och serbiskt ursprung. Av de utrikes födda som var folkbokförda i landet vid utgången av 2011 var 841 179 personer (58,) svenska medborgare, vilket ligger i nivå med resultat. Resultat i förhållande till de mål som satts upp för hantering av medborgarskapsärenden redovisas under utgiftsområde 8 Migration. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2012:2) om vissa medborgarskapsfrågor. Syftet med utredningen är att uppvärdera det svenska medborgarskapet, vilket ska innebära mer än rätten att rösta i riksdagsval och möjligheten att få ett svenskt pass. Målet är att invandrare ska känna tillhörighet till och bli en del av det svenska samhället och förhoppningsvis också bli svenska medborgare. Medborgarskapet ska symbolisera en gemensam framtid, med rättigheter och skyldigheter, för alla som lever och verkar i oavsett var man kommer ifrån. Utredningen ska bl.a. lämna förslag till en definition av det svenska medborgarskapets betydelse och, om lämpligt, hur detta skulle kunna regleras i lagen om svenskt medborgarskap, föreslå innehåll i och organisation av medborgarskapsceremonier som är tillgängliga för alla nya svenska medborgare, analysera i vilken omfattning EU-samarbetet påverkar medlemsstaternas medborgarskapslagstiftning och hur bör förhålla sig till denna utveckling, undersöka om medborgarskapet i större utsträckning kan användas som ett incitament för att främja integrationen, analysera erfarenheterna av medborgarskapslagen, samt utreda om ska tillträda konvention om undvikande av statslös- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 het i samband med statssuccession. Utredningen ska redovisas . Antalet personer som ansökt om och fått svenskt medborgarskap har ökat . Lagen om svenskt medborgarskap är och har inte utvärderats tidigare. Regeringen har tillsatt en utredning om vissa medborgarskapsfrågor, som har till syfte att uppvärdera medborgarskapet. Regeringens mål är att skapa förutsättningar för fler jobb samt fler och växande företag och öka utbildningsnivån för personer som står långt från arbetsmarknaden i syfte att minska utanförskapet. Integrationspolitiken ska ses som en del i regeringens övergripande prioritering att bryta utanförskapet. Arbetsmarknadsutfallet för utrikes födda i skiljer sig tydligt från det för inrikes födda, sysselsättningen är lägre och arbetslösheten är högre. Arbetsmarknadens funktionssätt bör även betraktas i ett regionalt perspektiv där olika geografiska förutsättningar är en viktig utgångspunkt i arbetet med att främja integration i alla delar av landet. Likaså utgör den outnyttjade arbetskraftspotentialen och kompetensen som finns i stadsdelar med utbrett utanförskap en resurs för tillväxt i hela landet. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att öka sysselsättningsgraden, bl.a. etableringsreformen för nyanlända som är den största omläggningen av integrationspolitiken . Ytterligare förändringar bör dock genomföras. Ökad sysselsättning är en avgörande faktor för att förbättra integrationen. Ett som håller samman och ett samhälle fritt från diskriminering och främlingsfientlighet är nycklar för att uppnå detta. Regeringen vill markera medborgarskapets tyngd och betydelse. Kunskapsunderlag och utveckling av integrationen Integrationspolitiken är sektorsövergripande vilket innebär att politikens mål ska uppnås genom insatser inom flera områden och av flera aktörer, både nationellt, regionalt och lokalt. Regeringen avser också redovisa ett fördjupat kunskapsunderlag och analys av tillståndet och utvecklingen av integrationen till . Etableringsreformen har inneburit en stor förändring av introduktionen av nyanlända där fokus varit snabb etablering på arbetsmarknaden. Utformningen av etableringsreformen, med Arbetsförmedlingen som samordnande myndighet, har medfört att etableringsprocessen blivit mer transparent. Brister som inte synliggjordes kommer upp till ytan och tydliggörs på nationell nivå. Det ger därmed större möjligheter att långsiktigt förbättra arbetet med nyanländas introduktion. Regeringen följer genomförandet av reformen noga och har redan gjort vissa justeringar. Det tar tid för en stor reform att hitta sina former och det pågår fortfarande ett utvecklingsarbete hos berörda myndigheter och aktörer. Mot bakgrund av vad som framkommit i bl.a. myndigheternas rapporteringar anser regeringen dock att det finns flera delar av etableringsreformen som redan nu behöver förändras. Fokus på arbete i etableringsprocessen behöver stärkas ytterligare. I budgetpropositionen aviserade regeringen att reglerna om etableringsersättning skulle ändras i syfte att minska marginaleffekten vid övergången till arbete. Regeringen har beslutat att etableringsersättning kan utbetalas för tid som individen arbetar inom etableringsplanen . beslutades att fribeloppet på för arbetsinkomster vid sidan av plan tas bort helt. Förändringarna träder i kraft . Regeringen avser också att införa krav på nyanlända i etableringsreformen att acceptera ett erbjudande om lämpligt arbete i hela landet liknande de krav som ställs i arbetslöshetsersättningen. Ett problem i etableringsprocessen som kräver åtgärder redan nu är att det tar för nyanlända flyktingar att bli mottagna i en kommun. De ökade ledtiderna för bosättning av nyanlända invandrare riskerar att leda till att den nyanlände inte kan påbörja sin etableringsprocess . Många nyanlända med uppehållstillstånd blir kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden, där det kan vara svårt att påbörja en effektiv etableringsprocess. Det innebär också att kostnaderna för mottagandet av asylsökande ökar, bl.a. genom att nya platser för anläggningsboenden måste skapas. Dagens grundersättning till kommuner som sluter avtal om flyktingmottagande är och kommun och betalas ut oberoende av vad överenskommelsen innehåller och hur den efterlevs. För att skapa ett ersättningssystem som bidrar till att öka kommunernas mottagningskapacitet avser regeringen att se över reglerna för ersättningen i syfte att införa en prestationsbaserad ersättning till kommuner som sluter överenskommelser om flyktingmottagande. För att ytterligare stimulera kommunernas mottagningskapacitet avser regeringen att införa en möjlighet för kommuner att få kostnadstäckning för hyreskostnader som uppstått innan nyanlända haft möjlighet att flytta in. Det ger kommunen möjlighet att hålla lägenheter lediga och förbättra kommunernas förutsättningar att ta emot nyanlända. Kommuner ska kunna få per familj, om de haft hyreskostnader i samband med att en bostad gjorts tillgänglig för anvisning av nyanlända. Regeringen anser att det är viktigt att de insatser som erbjuds de nyanlända är effektiva och anpassade efter individernas förutsättningar och behov. Regeringen avser därför att förstärka de arbetsförberedande insatserna i etableringsreformen som Arbetsförmedlingen tillhandahåller med två nya insatser som är målgruppsanpassade och tydligt kopplade till arbetslivet. hade mer än hälften av de nyanlända som omfattades av etableringslagen en utbildning som var kortare än . Utbildningsinsatser inom det reguljära utbildningssystemet är ett förstahandsalternativ för nyanlända men kan inte förväntas leda till arbete inom rimlig tid för alla. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 För att skapa ett alternativ för dessa individer avser regeringen att införa en möjlighet till ett praktiskt basår. Personer som är och har högst utbildning ska kunna få del av basåret. Syftet med basåret är att ge de nyanlända en introduktion till nytt arbete med fokus på praktisk träning. Basåret ska bestå av arbetsträning som kan kombineras med yrkesinriktad svenskundervisning, sfi och teoretisk utbildning inriktad mot behoven på den aktuella arbetsplatsen. Regeringen bedömer att det bör kunna anordnas ca 1 000 platser , räknat som årsgenomsnitt, inom basåret under 20132016. Av dem bör minst 100 anordnas inom landsbygdens näringar. För den del av basåret som består av arbetsträning betalas ersättning med per dag till arbetsgivaren. Personer som omfattas av etableringsreformen och har behov av mer handledning än vad de kan få på en vanlig praktikplats ska ha möjlighet att få arbetsträning. Det ska vara möjligt för dem som anordnar arbetsträning att under vissa förutsättningar få merkostnadsersättning på per dag . Arbetsträningen ska kunna anordnas av både privata och offentliga aktörer. Regeringen bedömer att drygt 3 000 arbetsträningsplatser, beräknat som årsgenomsnitt, bör kunna skapas . Arbetsförmedlingens etableringsinsatser pågår som längst . och början av 2013 kommer att ha löpt ut för dem som startade . De personer som lämnar etableringsreformen och ännu inte har etablerats på arbetsmarknaden kommer, förutsatt att de uppfyller villkoren för inskrivning till jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar, som regel att skrivas in i garantierna. I huvudsak samma målgrupp som omfattas av etableringslagen har rätt till hemutrustningslån. () administrerar lånen. CSN har arbetat med att förbättra återbetalningsfrekvensen för hemutrustningslånen. pågår en översyn av regelverket för hemutrustningslånen. Syftet med översynen är dels att införa förändringar som ytterligare förbättrar återbetalningsfrekvensen, dels att generellt förbättra och förenkla regelverket. Nya regler beräknas kunna träda i kraft . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen bedömer att föräldraförsäkringens konstruktion försenar nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden och avser därför att återkomma med förslag om förändringar av föräldrapenningen avseende uttag av föräldrapenning, se vidare under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för föräldrar och barn. Utredningen (dir. 2011:88) om ökat arbets- kraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare presenterar sitt slutbetänkande . Regeringen avser därefter att ta ställning till behovet av ytterligare insatser i syfte att öka arbetskraftsdeltagandet i denna grupp. Ökat inflöde i etableringsreformen Med hänvisning till domar i Migrationsöverdomstolen meddelade ett rättsligt ställningstagande som bl.a. angav att det normala beviskravet vad gäller identitet i anknytningsärenden är att den sökande ska styrka sin identitet och att detta kan ske exempelvis genom uppvisande av pass eller identitetskort. Efter en ny dom 2012 ändrade tillämpningen och utfärdade ett nytt rättsligt ställningstagande. Den nya tillämpningen innebär att beviskravet vad gäller identiteten sänks, från styrkt till sannolik, för vissa anhöriga. Som en följd har det blivit enklare för vissa personer att förenas med sina anhöriga i , vilket var ett av syftena som skulle uppnås genom ramöverenskommelsen om migrationspolitik med . Denna förändring innebär ett stort inflöde i etableringsreformen. Utöver detta beräknas även en stor ökning av antalet nyanlända flyktingar från bl.a. . Enligt den aktuella prognosen kommer det genomsnittliga antalet personer i etableringsreformen, mätt som kvarstående i , att vara 12 600 . beräknas det genomsnittliga antalet personer med etableringsersättning, mätt som 000, beräknas antalet till 32 500 och 2016 beräknas antalet bli 31 300. Utöver detta beräknas antalet kvarstående öka med ca 1 000 20132015, därefter ca 500 till följd av förändringarna av målgruppen för etableringslagen (se avsnittet utvidgad mål- grupp för etableringslagen). För att klara volymökning ökas Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag. Utöver tidigare aviserad ökning av anslaget med för verksamheten inom etableringsreformen för vissa nyanlända invandrare tillförs ytterligare 2013, 143 miljoner 2014, 2015 och 2016. Utvidgad målgrupp för etableringsreformen De förändrade rättsliga ställningstagandena (se avsnittet ökat inflöde i etableringsrefor- men) innebär att en del anhöriga som kommer att få uppehållstillstånd inte har haft möjlighet att omfattas av tvåårsgränsen i etableringslagen. De omfattas därmed inte av de insatser som etableringsreformen innehåller. För att de ska få etableringsplan och etableringsersättning i stället för att hänvisas till ekonomiskt bistånd avser regeringen att återkomma till med en proposition om en ändring av målgruppen i etableringslagen som bör gälla . Motsvarande ändring kommer att gälla de ersättningar som kommunerna får för att tillhandahålla de delar av reformen som de själva svarar för samt hemutrustningslånen. bör ytterligare en ändring göras. Ändringen innebär att tidsgränsen för att anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövande ska omfattas av etableringsreformen och kommunersättningarna ändras från att gälla dem som fått uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först tagits emot i en kommun, till att gälla de som fått uppehållstillstånd . Regeringen avser att återkomma till med en proposition om detta. Antalet anhöriga som blir kommunmottagna kommer som en följd av de rättsliga ställningstagandena att öka med 26 900 personer . Både barn och vuxna ingår i denna siffra. Av dem beräknas 23 900 personer hamna inom tvåårsgränsen och 3 000 utanför. Utöver detta beräknas ändringen av målgruppen träffa ytterligare ca 700 personer . Regeringen föreslår en tillfällig satsning med för att stimulera kommunernas arbete med urban utveckling. Stödet föreslås få formen av prestationsbaserade bidrag till de kommuner vars 15 stadsdelar har valts ut inom ramen för det utvecklingsarbetet Bidraget ska betalas ut enligt en fördelningsmodell som baseras på förbättrade resultat inom utbildning, sysselsättning och försörjningsstöd. Regeringens arbete med urban utveckling inriktas även fortsättningsvis på att skapa en positiv socioekonomisk utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap, minska boendesegregationen, sträva efter socialt och ekonomiskt hållbara boendemiljöer samt uppnå bättre skolresultat. Den utvecklingspolitiken kommer huvudsakligen att fortsätta bedrivas som en del av den generella politiken. uppdrag att bygga upp och sprida kunskap genom att knyta forskning närmare de kommuner som omfattas av det utvecklingsarbetet, kommer att fortsätta . Regeringen genomför även insatser som är riktade till de stadsdelar som omfattas av det utvecklingsarbetet inom andra politikområden. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i stadsdelar med utbrett utanförskap, s.k. nystartszoner. Utredningen om nystartszoner har överlämnat betänkandet Nystartszoner (SOU2012:50), i vilket det föreslås att ett system med nystartszoner införs. Som åtgärd föreslås att företag i nystartszonerna erbjuds en lättnad avseende uttag av socialavgifter. Betänkandet har remitterats. Övriga insatser för integration Ett stimulansbidrag till kommunerna för att engagera flyktingguider och familjekontakter för nyanlända kommer att införas . Som ett underlag för att förbättra och utveckla valideringen kommer en kartläggning av omfattningen av validering av utrikes föddas 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 respektive nyanländas kompetens att göras . Kartläggningen ska omfatta branschvalidering, validering inom Arbetsförmedlingen och validering inom vuxenutbildningen. De metoder och verktyg som används av bl.a. Myndigheten för , och för att möjliggöra påbörjandet av validering i ett tidigt skede ska kartläggas och vidareutvecklas för att kunna genomföras av berörda aktörer . Fler insatser för förbättrad validering beskrivs under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och för uppföljning och utvärdering av integrationen. Lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare, som syftar till att få fler nyanlända invandrare att snabbare lära sig svenska och därmed förbättra sina möjligheter att få ett arbete, trädde i kraft . Lagen gäller för personer som första gången folkbokfördes i en kommun eller . För detta finns avsatta. Verksamheten är under uppbyggnad och anslagsförbrukningen var låg 2010 och 2011. Anslaget beräknas inte heller användas fullt ut . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 beräknas en medelsförbrukning på . disponerar för att fördela till organisationer bildade på etnisk grund. Det är mindre än 2012, vilket förklaras av att de extra medel som tillförts för mentorskapsprojekt upphör 2012. Reformen om nyanländas etablering har bedömts innebära ett ökat behov av tolktjänster och behov av ett utökat tolkregister. För detta har avsatts . och framåt beräknas motsvarande behov finnas. disponerar 2012 för att förstärka möjligheterna att bygga upp integrationspolitiken och det utvecklingsarbetet genom kunskap med stöd av svensk och internationell forskning. Satsningen fortsätter och disponerar även dessa år. disponerar 2012 som fördelas till forskningsändamål. Även och framåt beräknas fördelas. Anslaget tillförs 2013 och 2014 för ett prestationsbaserat bidrag för att stimulera kommunernas arbete för att minska utanförskapet i de stadsdelar som omfattas av av programmet urban utveckling Vidare tillförs anslaget för införande av ett stimulansbidrag till kommunerna för att engagera flyktingguider och familjekontakter för nyanlända. Detta finansieras genom att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader under utgiftsområde 8 Migration minskas med motsvarande belopp. Anslaget tillförs 2013 för en kartläggningen av valideringens omfattning. Vidare tillförs anslaget 2013 och 2014 för utvecklingen av metoder för att möjliggöra tidig validering. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Integrationsåtgärder . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Integrationsåtgärder Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.6.21:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för statlig ersättning till kommuner och landsting för kostnader i samband med mottagandet av vissa nyanlända invandrare. Ersättning utgår enligt förordning- en (1990:927) om statlig ersättning för flyk- tingmottagande och förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. För mottagna under 20072010 lämnas under vissa villkor en extra ersättning per mottagen person. Etableringsreformens införande innebär att schablonersättningen som utbetalas enligt för- ordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande fasas ut och utbetalas schablonersättning enbart enligt förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Förändringarna innebär att anslagsnivån inte är möjlig att jämföra med 2010 och bakåt. Utgifterna för mottagandet av ensamkommande barn och ungdomar utan vårdnadshavare (ensamkommande barn) med uppehållstillstånd var 2011 och beräknas bli 2012. Enligt prognosen förväntas utgifterna för ensamkommande barn bli 2013. beräknas antalet kommunmottagna öka till följd av ökad anhöriginvandring efter ändringen i rättspraxis. Antalet kommunmottagna har också reviderats upp till följd av fler asylsökande från bl.a. . Ökningen av antalet kommunmottagna leder till att prognosen revideras upp kraftigt i förhållande till vad som beräknades i budgetpropositionen . Det ökade medelsbehovet täcks till viss del genom överföring av 2013, 2014, 2015 och 2016 från anslaget 1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik under utgiftsområde 8 Migration som minskas med motsvarande belopp. Ändringarna av målgruppen i etableringslagen beräknas öka utgifterna med 2013, 2014, 2015 och 2016. Det prestationsbaserade ersättningssystemet till kommuner som har avtal om flyktingmottagande beräknas medföra ökade utgifter med 2013 och 20142016. Möjligheten för kommuner att få kostnadstäckning för vissa hyreskostnader beräknas öka utgifterna med 2013, 2014, 2015 och 2016. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen avser att lämna en proposition till med förslag om en utökad målgrupp för samhällsorientering (Ds 2012:24). Utökningen beräknas kosta .