prop · GZ03164 · 2012-07-05 00:00:00 — har OHCHR bidragit till förbättrade fängelseförhållanden i , påbörjat implementeringen av en plan för att minska antalet intagna på överfulla fängelser i och bistått 60 unga demonstranter i med advokater. Internationellt uppmuntrar OHCHR stater att ratificera och stöder enskilda organisationer som verkar för detta, samt ger, vid förfrågan, tekniskt stöd till stater om hur de ska utforma sin nationella lagstiftning för att implementera . Väpnad konflikt och otrygghet Inom ramen för denna tematiska prioritering arbetar OHCHR nära FN:s fredsmissioner och man har också stärkt den egna förmåga att snabbt kunna agera i akuta situationer, genom att tillsätta en intern Rapid Deployment Roster med personal som har kompetens att utföra undersökningar och faktainhämtning i syfte att fastställa vilka MR- kränkningar som förevarit i ett särskilt fall. OHCHR menar att detta arbete behöver stärkas ytterligare. Som specifika resultat kan nämnas där man kan konstatera att antalet civila dödsoffer sjunkit till följd av ett påverkansarbete från OHCHR/UNAMA:s sida om skyldigheten att skydda civila i konflikt. I har OHCHR verkat för att man ska undvika att använda militären i polisiära syften, då de saknar rätt kompetens och utbildning, vilket ofta fått som konsekvens att militären gjort sig skyldig till MR-övergrepp. OHCHR:s Mexiko-kontor har även offentligt uppmanat till civila prövningar av fall där militär personal anklagats för MR-övergrepp. OHCHR har även bistått med handledning vid val, då de bland annat har utbildat personal inblandad i valprocessen, såsom polis, med avseende på mänskliga rättigheter. Detta har skett i , , , och . Organisation har också bistått FN- observatörer och övervakat mänskliga rättigheter i samband med flertalet val i . har dessutom utbildningsseminarier hållits för parlamentariker i flertalet regioner för att fokusera på MR- aspekten i deras lagstiftande roll. Sammanfattande bedömning av resultat OHCHR är en central aktör i FN-systemet för att främja respekten för mänskliga rättigheter och har en nyckelroll i arbetet med att främja och skydda de mänskliga rättigheterna såväl i det Genèvebaserade arbetet som i sin omfattande fältverksamhet. Genom den fältnärvaro man har i ett 50-tal länder, såväl i egna landkontor som MR-rådgivare inom ramen för FN:s landkontor eller MR-komponenter i FN:s fredsmissioner, lyckas OHCHR nå goda resultat genom kapacitetsutveckling och genom sin rådgivande och stödjande roll i det praktiska omsättandet av staters åtaganden inom mänskliga rättigheter. OHCHR har ansvaret för FN:s arbete för mänskliga rättigheter som utgör en av tre grundpelare för FN, vid sidan om utvecklingsfrågor samt fred och säkerhet. Personella och finansiella resurser är avgörande för att OHCHR ska kunna nå efterfrågade resultat. OHCHR:s personal besitter en stor sakkunskap och samlad kompetens inom mänskliga rättigheter. Kopplingen till FN:s mandathållare (specialrapportörer, individuella experter m.m.) som till exempel är akademiker eller yrkesverksamma jurister ger OHCHR ytterligare kompetens och legitimitet. Hög kvalitet, opartiskhet och trovärdighet är förutsättningar för OHCHR:s genomslag, effektivitet och förmåga att nå resultat. Något som möjligen kan vara en begränsning är OHCHR:s storlek. 2011/12:164 flera länder utgör man en liten del av FN:s landkontor. OHCHR har dock gemensamt lanserat en mekanism för att integrera en MR-aspekt genomgående i FN:s verksamhet. Detta utgör ett betydelsefullt steg i stärkande av mänskliga rättigheter i hela FN:s verksamhet. Trots sin relativa litenhet, med traditionella FN-mått mätt, har OHCHR en katalytisk roll och stor möjlighet till genomslag och påverkan i FN-systemet. OHCHR:s verksamhet har genomgått en förändring mot ökad mål- och resultatstyrning, till följd av bland annat rekommendationer från oberoende utvärderingar av kontoret och påtryckningar från givarländer som . Nya metoder har tagits fram för strategisk styrning och för resultatredovisning, vilket förhoppningsvis kommer att leda till förbättrade möjligheter för kontoret att redovisa resultat på effektnivå. Enligt uppgift från kontoret kommer deras nya resultatmätningssystem som håller på att införas även göra det möjligt att redovisa resultat på en aggregerad nivå. OHCHR har själva utvecklat ett internt system för att mäta resultat i den löpande verksamheten, . Systemet är helt nytt och håller på att genomföras i organisationen med början hos landkontoren. Systemet har presenterats för en krets av länder och den initiala svenska bedömningen är positiv. fortsätter att följa denna utveckling nära. En samlad bedömning ger vid handen att OHCHR når goda resultat genom de aktiviteter och projekt man valt att fokusera på. Dessa framstår som ändamålsenliga och väl valda. Det är positivt att man lagt en ökad vikt vid en tydligare resultatredovisning och rapporterar mot de mål och indikatorer som ställts upp i den strategiska planen. För att kunna återge multilaterala organisationers verksamhet på ett rättvisande sätt kan det i vissa fall vara befogat att göra en bredare redovisning av organisationernas bidrag till demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. Av detta skäl har tagits med som ett exempel på en organisation som i praktiken och genom sitt arbetssätt verkar mot dessa mål, även om banken inte har något explicit mandat på detta område. övergripande målsättningar är att främja fattigdom och minska fattigdomen. Verksamheten syftar till att öka levnadsstandarden samt att främja återuppbyggnad av ekonomier, internationell handel, investeringar för produktiva syften och produktivitetsförbättringar samt utländska direktinvesteringar. Det sker genom att bistår med lån och gåvor, rådgivning och tekniskt stöd till medlemsländerna inom ett brett spektrum av områden, t.ex. infrastruktur, sociala tjänster och miljö. Enligt stadgarna ska endast ekonomisk hänsyn tas vid beslut. Banken ska heller inte påverka politiska skeenden i ett land eller på annat sätt låta sina beslut påverkas av det politiska system som föreligger i enskilda medlemsländer. Det har länge rått delade meningar inom och mellan medlemsländerna huruvida att ta hänsyn till demokrati och mänskliga rättigheter är att beteckna som politisk inblandning eller inte. Över tiden har verksamhet emellertid kommit att breddas. Detta är delvis en konsekvens av att utvecklingsbegreppet har förändrats, delvis en följd av att medlemsländerna har drivit på banken i en sådan riktning. bidrar i praktiken på olika sätt till främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter inom ramen för sitt kärnuppdrag. Det innefattar t.ex. att 1) förbättra fattiga människors tillgång till hälsa, utbildning, mat och vatten 2) verka för jämställdhet, främja deltagande av olika samhällsgrupper i beslutsfattande och stärka medborgares förutsättningar att utkräva ansvar 3) främja reformer av rättssystem, motverka korruption och öka transparens i statsförvaltningen. har vidare rigorösa regelverk för att undvika negativa sociala och miljömässiga effekter av projekt som banken finansierar. Dessa regelverk berör aspekter av mänskliga rättigheter. Banken har även en reviderad policy för allmänhetens tillgång till information, vilket skapar goda förutsättningar för ansvarsutkrävande. Med utgångspunkt i regeringens policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter är verksamhet framför allt relevant för fokusområdet demokratins och rättsstatens institutioner, även om medborgerliga och politiska rättigheter samt demokratiseringens aktörer också berörs. utlåning under uppgick till . Stödet fördelades på följande sektorer: offentlig förvaltning och rättsystem ; transport ; hälsa och andra sociala tjänster ; energi och gruvnäring ; vatten, sanitet och flodskydd ; jordbruk, fisk och skog ; industri och handel ; utbildning ; finans ; samt it och kommunikation . Av dessa sektorer är offentlig förvaltning och rättssystem samt hälsa och andra sociala tjänster av särskild relevans för arbetet med demokrati och mänskliga rättigheter, även om det finns beröringspunkter inom andra områden. 2011 bidrog med totalt ca till institutioner och samfinansieringsfonder. Samlad redovisning av resultat Givet svårigheterna att nå samsyn bland medlemsländerna kring frågan om mänskliga rättigheter, har regeringen valt att lägga särskild vikt vid att stärka kunskapen i kring att arbeta med ett rättighetsperspektiv. har tillsammans med de övriga nordiska länderna bidragit till att etablera en samfinansieringsfond för mänskliga rättigheter . har bidragit med till fonden. Fonden och dess medarbetare stödjer ett kunskapsprogram inom banken kring hur mänskliga rättigheter relaterar till bankens kärnuppdrag att främja ekonomisk tillväxt och fattigdomsminskning. har bl.a. 27 s.k. task teams fått finansiellt och Exempel på en insats i fonden är stöd avseende rättighetsperspektivet i ett freds- och utvecklingsprojekt i som banken medverkar i. Utifrån fondens resultatredovisning bedöms resultat ha uppnåtts i att öka kunskapen kring tillämpningen av ett rättighetsperspektiv i de konkreta insatser som finansierats. Det är dock ännu för tidigt att bedöma resultat på landnivå och vilken bredare påverkan arbetet har haft. har ett omfattande stöd till samhällsstyrning och antikorruption. Förstärkt samhällsstyrning är ett av målen i långsiktiga strategi. Stödet syftar bl.a. till att stärka den offentligfinansiella styrningen och nationella, regionala och lokala myndigheter, genom t.ex. reformer av regelverk, mekanismer för transparens och ansvarsutkrävande, samt kapacitetsuppbyggnad. utgjorde samhällsstyrning, där bl.a. antikorruption och stöd till rättsstatens institutioner ingår, bankens största verksamhetsområde av den totala utlåningen. har även tydliga riktlinjer för att säkerställa att god samhällsstyrning och anti-korruption genomsyrar stödet till andra verksamhetssektorer, såsom infrastruktur, energi, hälsa och utbildning. Banken arbetar också för att i högre grad använda ländernas egna institutioner och system i genomförandet och uppföljningen av stödinsatser, vilket kan förväntas bidra till att stärka dessa. Användningen av ländernas egna system för finansiell styrning ökade från år . Enbart i de 79 fattigaste länderna (s.k. IDA-länderna) stödde banken under budgetåren 2006-2010 reformer av offentlig upphandling i 41 länder, stärkt offentlig-finansiell styrning i 24 länder, ökad tillgång till offentlig information i 34 länder och mer effektiv styrning av offentlig sektor i 50 länder. Resultat på landnivå till följd av bankens stöd inom dessa områden är svåra att kvantifiera, men banken håller på att utveckla aggregerade indikatorer inom områdena offentlig upphandling, offentligfinansiell styrning samt transparens/öppenhet till information. I systemet för medelstilldelning till de fattigaste länderna finns indikatorer på offentlig styrning och institutionell kvalitet. har ökat sitt stöd till insatser som främjar jämställdhet och kvinnor som ekonomiska aktörer. I allt högre grad genomsyras strategier av jämställdhetsanalyser och förslag till åtgärder. tillämpades ett jämställdhetsperspektiv i av landstrategierna, en ökning . av insatserna var utformade med ett jämställdhetsperspektiv jämfört budgetåren 2008-2009. Genom landprogram som banken finansierat bedöms t.ex. 2,5 miljoner kvinnor ha fått tillgång till mödravård. Utvärderingar av bankens oberoende utvärderingsorgan visar att banken nådde uppställda mål i av projekten i de fattigaste länderna , vilket är något lägre än dess referensvärde . har ett stort och ökande engagemang i konfliktdrabbade länder och sviktande stater. Bidragen från fond för de fattigaste länderna, , till konfliktdrabbade länder och sviktande stater ökade från ca 2000 till 2009. En central del av arbete i dessa länder är stöd till uppbyggnad av institutioner och infrastruktur, men även insatser som rör t.ex. demobilisering genomförs. 2011 presenterade på temat konflikt, säkerhet och utveckling. Mot bakgrund av rapportens slutsatser genomför reformer av sin verksamhet i syfte att kunna verka snabbare, mer flexibelt och mer uthålligt i dessa länder. Exempel på resultat på landnivå I offentliggjordes av alla tilldelade kontrakt vid offentliga upphandlingar tack vare ett mer effektivt upphandlingssystem som etablerades med stöd från banken. I utökades lokalt drivna utvecklingsprogram från 3500 byar till 63 000 byar med stöd av förstärkta mekanismer för ansvarsutkrävande som banken bidragit till. I lanserade 2004 ett projekt för att modernisera landets tulladministration. Projektet är inriktat på att öka transparensen och effektiviteten i tulladministrationen i syfte att öka tullintäkter, minska korruption och minska väntetider för transporter. Bland annat infördes automatiserade system för tullhantering. ökade tullintäkter med , dock från en mycket låg nivå. Dialog som verktyg att främja demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter landbaserade modell för samarbete innebär att dialogen om stöd i första hand sker med landets regering. Över tiden har dock dialog och konsultationer kommit att omfatta folkvalda i parlament, civilsamhället och särskilt utsatta grupper, såsom ursprungsbefolkningar. Bankens stöd kanaliseras heller inte längre endast på nationell nivå, utan även regionalt och lokalt. Därtill utvecklas samarbeten med civilsamhället i genomförandet av projekt. I kraft av sin finansiella styrka och kunskap är banken ofta en inflytelserik dialogpartner. Dialogen, men även förutsättningar för ansvarsutkrävande, främjas också av den öppna tillgången till information och data från banken. Som ett led i arbetet med transparensgarantin i biståndet har regeringen inlett ett partnerskap med Banken kring geomapping av program och projekt. Sammanfattande bedömning av resultat I strategi för samarbetet med år 2011-2014 framhålls att anser att bör stärka integreringen av rättighetsperspektivet i sin verksamhet och att avser att fortsätta bidra till detta. Bankens verksamhet har gradvis vidgats till områden som relaterar till och främjar demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. Större hänsyn tas till utfall för olika samhällsgrupper, hushåll och individer och ökat fokus läggs på principer såsom deltagande, konsultation och ansvarsutkrävande. Organisationen har blivit mer öppen och transparent och lyfts ofta fram som ett föredöme på detta område av utomstående bedömare. arbete med god samhällsstyrning är omfattande och samlade bedömning är att verksamheten på det hela taget är effektiv, även om resultaten är svåra att kvantifiera. vidare att bankens arbete med jämställdhet påtagligt har förbättrats, även Skr. 2011/12:164 om brister kvarstår. Regeringen driver denna fråga med särskild prioritet. Det handlar bl.a. om att stärka integreringen av jämställdhetsperspektivet i stödet till de ekonomiska sektorerna. Åtgärder som vidtas med anledning av 2012 på temat jämställdhet förväntas leda till förändringar såsom ökad tydlighet i dialogen kring dessa frågor och ökat finansiellt stöd. har medfinansierat rapporten. Trots framsteg finns det också ett behov av att mer systematiskt tillämpa rättighetsperspektivet i verksamhet. Inte minst svenska erfarenheter från bankens verksamhet på landnivå tyder på att det finns kunskapsbrister kring rättighetsfrågor. Arbetet som stöds genom den nordiska samfinansieringsfonden är därför av stor vikt och utgör en mekanism för att driva frågan vidare. har även blivit betydligt mer öppen och transparent och lyfts ofta fram som ett föredöme på området av externa bedömare. är det tydligt att även behöver utveckla sina metoder för att bättre kunna rapportera och redovisa resultat på effektnivå på medellång och lång sikt. UNDP, , och har samtliga visat att de på olika sätt är aktiva för att främja de målsättningar och perspektiv som framhålls i den svenska policyn för demokratisk utveckling och Dessa multilaterala organisationer bedöms ha en outnyttjad potential att driva känsliga politiska frågor grundat på deras centrala roll och närhet till programländernas regeringar, deras finansiella styrka och deras respektive komparativa fördelar inom områden demokratisk samhällsbyggnad och god samhällsstyrning. aktivt pådrivande i styrelserna för att policyns målsättningar och perspektiv ska integreras i de multilaterala aktörernas verksamhet. har genomgången av organisationerna i framtagandet denna rapport visat att samtliga organisationer har svårigheter att rapportera om vilka resultat de har uppnått på aggregerad nivå eller på effektnivå. Istället redovisar de huvudsakligen enskilda exempel på aktiviteter på landnivå som man menar har varit lyckosamma och illustrerar goda I mycket begränsad omfattning rapporterar organisationerna om sin egen resultatanalys; dvs. vilka slutsatser de har dragit av sin resultatrapportering och hur de har utnyttjat eventuellt lärande för att förbättra sina program och insatser på landnivå. medvetna om dessa utmaningar och samtliga är i färd med att utveckla och förbättra sina resultatrapporteringssystem för att kunna leva upp till de krav som respektive styrelse har ställt upp. Svårigheterna för organisationerna att redovisa resultat i form av effekter på medellång och lång sikt innebär inte att regeringen drar slutsatsen att biståndsinsatser inte kan förväntas leda till sådana resultat inom området demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. brister i rapportering som finns kan till stor del härledas till att organisationerna i alltför liten utsträckning baserar sina insatser på en evidensbaserad och tydlig förändringsteori i de nuvarande strategiska planerna, resultatramverken och landprogrammen. 2011/12:164 organisationerna ska kunna rapportera om sina bidrag till de resultat som uppnås på effektnivå måste de kunna argumentera på ett trovärdigt sätt för att en viss aktivitet leder till ett visst output-resultat, som i sin tur, i samverkan med andra faktorer, bidrar till effekter på medellång eller lång sikt. För svensk del är det därför viktigt att tydligt formulera och kommunicera vilka förväntningar vi har på organisationernas resultatrapportering. Både UD och Sida bör dessutom ha kapacitet att genomföra resultatanalyser, utforma förslag till handlingslinje på grundval av denna analys och följa upp aktivt gentemot organisationerna. En slutsats som kan dras av resultatanalysen inom området demokratiutveckling och mänskliga rättigheter är att långtidsanalyser, utvärderingar och attitydundersökningar bör användas i betydligt större utsträckning, eftersom det annars inte är möjligt att uttala sig om resultat på effektnivå på medellång eller lång sikt. Det är möjligt att organisationerna tar fram sådana utvärderingar och analyser för internt bruk, men detta kommuniceras i så fall inte till givare eller mottagarländer, åtminstone inte på ett strukturerat sätt, t.ex. i samband med årsrapporterna. Utifrån utvärderingar och studier22 som trots allt har gjorts om såväl bilaterala som multilaterala insatser för att främja demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter kan några generella lärdomar dras om vilka förutsättningar som måste vara uppfyllda för att goda resultat ska kunna uppnås (listan är inte uttömmande): -Givare måste vara medvetna om att stöd till demokratiutveckling och mänskliga rättigheter är en i grunden politisk process som har följder för maktbalansen i ett land. Alla berörda parter måste involveras i programutformning och genomförande. -Det finns ingen enhetlig mall för demokratiutveckling. Alla insatser måste anpassas till den specifika situationen i varje land. Såväl formella som informella maktstrukturer måste beaktas. -Insatser i ett land måste samordnas och harmoniseras för att undvika dubbelarbete eller insatser som motarbetar varandra. -Insatser (och finansiering) för att främja demokratiutveckling måste vara långsiktiga och löpa över hela mandatperioder. Det räcker inte med punktinsatser före parlamentsval. -Genomförande aktör måste ha tillräcklig kapacitet och uthållighet (personal, finansiering, m.m.). -Starkt lokalt ägandeskap och en förändringsprocess som är efterfrågestyrd är nödvändigt för att kunna uppnå goda resultat. -Väl genomtänkt, realistisk och logisk projekt- eller programutformning, som tydligt visar vilka resultat som förväntas och hur dessa resultat ska uppnås. Sida (2008) , and : Experiences and Lessons Learned from Sidas work with Human Rights and Democratic Governance, och NORAD (2011) Report 10/2010 Evaluation: Democracy Support through the United Nations Literature review: What have we learnt about donors support for democratic development? Flexibilitet och god timing. Beredskap och flexibilitet att hantera Skr. utmaningar och problem som uppstår under insatsens -Resultatfokus bör flyttas från aktivitets- och prestationsnivån till att istället mäta effekter på medellång sikt. -God kapacitet att löpande övervaka och följa upp insatsen (t.ex. resultatbaserad styrning). -För att mäta graden av måluppfyllelse bör en kombination av kortsiktig kvantitativ resultatrapportering, långsiktig kvalitativ utvärdering och enkäter/uppföljning med målgrupper användas. -Givare måste backa upp finansiellt stöd till de multilaterala organisationerna med politiskt stöd för att dessa framgångsrikt och långsiktigt ska kunna driva demokratisk utveckling och respekten för mänskliga rättigheter. International är en oberoende mellanstatlig organisation vars 27 medlemsstater representerar demokratier från samtliga kontinenter. På svenskt initiativ skapades institutet för att utgöra ett resurs- och kompetenscenter för demokratifrågor i allmänhet och valprocesser i synnerhet23. Institutets huvuduppgift är enligt stadgarna att bidra till hållbar demokrati över hela världen. Fokus är framförallt nya och framväxande demokratier där grundläggande förutsättningar för att bygga ett demokratiskt samhällsskick24 saknas eller är bristfälliga. Institutets inriktningar är högkvalitativ kunskapsproduktion genom studier, handböcker, databaser och andra publikationer samt anordnande av och medverkan vid seminarier och konferenser och policypåverkan genom dialog samt stöd till demokratiska reformer på region- och landnivå. bidrar sedan grundandet med basbudgetbidrag till institutets verksamhet. har lämnat ett bidrag om till IDEA:s basbudget 2011 samt till IDEA:s lokalhyra, i enlighet med gällande värdlandsavtal. Därutöver har möjlighet att bidra med stöd till enskilda insatser. IDEA:s fyra nyckelområdena är 1) valprocesser, 2) konstitutionsbyggande, 3) politiskt deltagande och representation samt 4) demokrati och utveckling. Tvärfrågor är jämställdhet, mångfald samt konflikt och säkerhet. Stöd till valprocesser har sedan institutets bildande intagit en särställning som IDEA:s tyngsta kärnverksamhet. Konstitutionsbyggande etablerades som program 2006. Politiskt deltagande och representation 23Initiativet togs bl.a. mot bakgrund av den globala demokrativåg som inleddes med murens fall 1989. 24Politisk pluralism, fri media, förekomsten av ett civilt samhälle som kan verka fritt, respekt för mänskliga rättigheter, etc. är en vidareutveckling av det tidigare programmet för politiska partier, Skr. 2011/12:164 som utvärderades och omformades 2009. Demokrati och utveckling är ett nytt nyckelområde och var en tematisk tvärfråga25. Strategin för saknade tydliga målskrivningar, vilket försvårade IDEA:s resultatuppföljning och redovisning. Den nya mål- och resultatstyrningssystemet, som omfattar såväl extern som inre effektivitet (dvs. verksamhets- och institutionell effektivitet) som introducerades , har skapat bättre förutsättningar för såväl ökad effektivitet som möjlighet att redovisa uppnådda resultat. ha huvudsakligen redovisat prestationer (output), men har i sin senaste resultatredovisning i högre grad börjat kunna redovisa effekter (outcome). Strategin 2012-2017 är utformad i enlighet med den nya mål- och resultatstyrningssystemet, för vilken det är för tidigt att påvisa resultat.