prop · GZ03174 · 2012-09-19 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2011/12:174 Slutredovisning av regeringens särskilda Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Regeringen genomförde den resurs- mässigt största satsningen för ökad jämställdhet någonsin i . tillfördes medel för jämställdhetspolitiken med . Detta innebar en tiodubbling av resurserna till jäm- ställdhetspolitiken jämfört . överlämnade regeringen skrivelsen Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen (skr. 2009/10:234) till . I skrivelsen redogjorde regeringen för hur anslagna medel för den sär- skilda jämställdhetssatsningen hade använts, vilka åtgärder som hade genomförts och en bedömning av dittills uppnådda resultat. Eftersom flertalet av åtgärderna inte hade avslutats, var det inte möjligt att redovisa eventuella effekter eller resultat. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) aviserade regeringen därför att återkomma till med en redovisning av anslagets användning. Regeringen gör i skrivelsen bedömningen att den särskilda jämställd- hetssatsningen har bidragit till att skynda på utvecklingen mot ökad jäm- ställdhet i och förbättringar inom samtliga jämställdhetspolitiska målområden. Regeringens samlade bedömning av den särskilda Skrivelsens syfte, avgränsningar och disposition .............. Stärkt stöd till jämställdhetsintegrering............................................ Jämn fördelning av makt och inflytande .......................................... Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet ........... Mäns våld mot kvinnor ska upphöra.............................................. Åtgärder mot prostitution och människohandel för sexuella Bilaga 1 Bilaga 1 Sammanställning över beslutade åtgärder inom regeringens särskilda jämställdhetssatsning................ Bilaga 2 Bilaga 2 Sammanställning över tilldelade medel inom regeringens särskilda jämställdhetssatsning......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1Regeringens samlade bedömning av den särskilda jämställdhetssatsningen Regeringen har under 20072010 genomfört en omfattande satsning på att utveckla och förstärka jämställdheten inom i stort sett alla samhälls- områden. tillfördes medel för jämställdhets- politiken med . Detta tiofaldigande av resurserna möjliggjorde nära 100 åtgärder i statlig och regi och insatser som genomfördes av frivilligorganisationer. Av de tillförda medlen har fördelats för insatser på jämställdhetsområdet. uppföljningar har gjorts av enskilda regeringsuppdrag och de två handlingsplanerna om mäns våld mot kvinnor samt mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. I denna skrivelse presenteras regeringens samlade bedömning av åtgärdernas effekter och resultat. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Målet beslutades av riks- dagen första gången med anledning av propositionen Makt att forma samhället och sitt eget liv nya mål i jämställdhetspolitiken (prop. 2005/06:155, bet. 2005/06:AU11, rskr. 2005/06:257). Som regeringen aviserade ekonomiska vårproposition (prop. 2007/08:100, avsnitt 4.4.4) och som utvecklades närmare i budgetpropositionen utgick den enhetliga verksamhetsstrukturen med politikområden (prop. 2008/09:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 10.4.1, bet. 2008/09:FiU1, rskr. 2008/09:46). Detta fick till följd att bl.a. målen för jämställdhetspolitiken upphörde och ersattes av ett mål, identiskt med det övergripande jämställdhetsmålet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. fattade beslut om detta jämställdhetsmål (bet. 2008/09:FiU2, rskr. 2008/09:46). Fyra delmål utgör regeringens inriktning för genomförandet av jämställdhetspolitiken. Dessa är jämn fördelning av makt och infly- tande, ekonomisk jämställdhet, jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet samt att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. En grundläggande princip i genomförandet av jämställdhetspolitiken är att jämställdhet mellan kvinnor och män skapas där reguljära politiska frågor hanteras och ordinarie beslut fattas, resurser fördelas och normer skapas. Därför måste ett jämställdhetsperspektiv finnas med i det dagliga arbetet inom alla verksamheter. Strävan att öka jämställdheten i sam- hället kan inte vara en fråga vid sidan av andra politiska frågor och verk- samheter. Den kraftiga förstärkningen av resurser har möjliggjort en utveckling av jämställdhetsarbetet inom en rad centrala områden för att utveckla politiken och nå det jämställdhetspolitiska målet. Bredden på jämställdhetssatsningen har inneburit både en utveckling av arbetsformer och metoder och en fördjupning av kunskaperna på området. Kunskaps- och verksamhetsutveckling för fortsatt förändringsarbete Det förhållandet att jämställdhet utgör en del av eller ett perspektiv i så gott som alla frågor och verksamheter står inte i motsättning till att sär- skilda resurser kan behöva tillföras för att utveckla ny kunskap, nya me- toder och förhållningssätt. Förändring tar tid och i ett utvecklingsskede krävs även resurser. På så sätt skiljer sig inte jämställdhetsfrågor från andra frågor. Liksom i andra verksamheter är det sedan av vikt att nyvunna kunskaper tas tillvara och tillämpas i den reguljära verksam- heten och att investeringar i utveckling ska löna sig i form av ökad jäm- ställdhet. Det är i ljuset av detta som den särskilda jämställdhetssatsningen ska ses. Syftet med satsningen har varit att bidra till utveckling av verksam- heter, organisationer, kunskaper och metoder. Den har även syftat till att sprida kunskaper, bl.a. genom att höja kunskapen och kompetensen och även bidra till förändrade attityder hos människor i synnerhet hos dem som verkar inom verksamheter med stor betydelse för jämställdhets- politiken. Jämställdhetssatsningen har vidare inneburit möjligheter att pröva nya arbetsmetoder och samverkansformer. Den har skapat förut- sättningar för ökad samverkan mellan myndigheter och mellan myndig- heter och det civila samhället. Regeringens bedömning är att kvinnor och män nu möter en mer jämställd offentlig service än om satsningen inte genomförts. Jämställdhetssatsningen har också stärkt jämställdhet som kunskaps- och politikområde. Resultat av studier, utvärderingar och forskning inom området för jäm- ställdhet har pekat på viktiga frågor och bidragit till verksamhetsut- veckling. Grunden har också lagts för att bättre kunna mäta och följa utvecklingen av jämställdheten i samhället, vilket kan bidra till ett kun- skapsbaserat jämställdhetsarbete i myndigheter, kommuner och organi- sationer. påbörjades arbetet med att göra jäm- ställdhetsstatistiken mer tillgänglig för användarna och att utforma ett uppföljningssystem med indikatorer för jämställdhetspolitiken. Detta arbete fortsätter. Omfattande utbildningssatsningar har genomförts. Som exempel kan nämnas att 10 000 poliser runtom i landet har fått utbildning om brott i nära relationer. Vidare beräknar Kommuner och Landsting att 70 000 personer anställda, chefer och förtroendevalda i kommuner och landsting har deltagit i olika former av jämställdhets- utbildning. Många inom det civila samhället har också haft tillgång till och deltagit i ett flertal utbildningar. Jämställdhetssatsningen har även skapat förutsättningar för att sprida kunskaper, erfarenheter och resultat internationellt. Detta gäller särskilt området prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Bland annat har arbete som bedrivits av skapat förutsätt- ningar för erfarenhetsutbyte och dialog mellan internationella och svenska aktörer i syfte att möjliggöra nätverksbyggande och kontakter för framtida samarbete. Jämställdheten har kommit olika långt i olika delar av samhällslivet. Det hänger delvis samman med att de frågor som har stått i förgrunden för jämställdhetspolitiken och den jämställdhetspolitiska debatten har skiftat . Men det beror även på andra mekanismer såsom att vissa strukturer och förhållanden är svårare att förändra på kort sikt än andra. Ett förändringsarbete måste alltid ta sin utgångspunkt i de särskilda för- utsättningar som råder inom det aktuella området. Detta speglas i att de nära hundratal åtgärder som har genomförts inom ramen för jämställd- hetssatsningen spänner över en mycket stor bredd, vilket innebär att det är många olika samhällsområden som har varit föremål för insatser. ningen har innehållit stora insatser som involverat tusentals människor men också mindre projekt som involverat betydligt färre. Inriktningarna på åtgärderna varierar också, från informationsinsatser till forskning och från medvetandehöjande insatser inom det civila samhället till metod- utveckling i polisens, eller hälso- och sjukvårdens arbete. En tydlig prioritering inom jämställdhetssatsningen har varit att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Våldet mot kvinnor är ett av de största och mest akuta jämställdhetsproblemen i vårt samhälle och det har kommit att få allt större uppmärksamhet, både i och internationellt. Drygt hälften av de fördelade medlen har använts för insatser som syftar till att bekämpa mäns våld mot kvinnor inklusive insatser för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Ett konkret exempel på insatser är handboken för omhändertagande av sexual- brottsoffer och guiden med checklistor för provtagning och spårsäkring som har tagits fram av Nationellt centrum för kvinnofrid vid . och guiden har bidragit till ett bättre bemötande av sexualbrottsoffer och gett sjukvårdspersonalen större säkerhet vid undersökning och provtagning, vilket har betydelse för kvaliteten i polisens utredning. Ett annat exempel är att samtliga länsstyrelser har anordnat utbildningar om hedersrelaterat våld och förtryck riktat till yrkesverksamma inom bl.a. verksamhet såsom skola, socialtjänst, frivilligorganisationer och berörda myn- digheter. Drygt 600 rektorer och skolledare vid grund- och gymnasie- skolor har utbildats om hedersrelaterat våld genom de 150-tal utbild- ningar som har hållits runt om i landet. I vissa län har detta lett till bildandet av regionala resursteam. Jämställdhetsintegrering är den huvudsakliga strategin för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. En betydande del av regeringens särskilda jämställdhetssatsning har finansierat programmet för Hållbar Jämställdhet (HÅJ) som har drivits och samordnats av Kommuner och Landsting. Utvecklingsarbete i fråga om jämställdhets- integrering har bedrivits i ett 70-tal kommuner, landsting, regioner, samverkansförbund och företag. Resultaten av dessa insatser kan bl.a. ses i form av jämnare resursfördelning och en mer jämställd verksamhet. Exempel på konkreta resultat är fler genusmedvetna pedagoger som bemöter flickor och pojkar likvärdigt i skolan, personal inom förlossningsvården som säkerställer att pappor behandlas som en likvärdig förälder och sjukhus där aktivt arbete görs för att minska skillnader mellan kvinnor och män när det gäller väntetider för operationer. Viktiga framgångsfaktorer med HÅJ har varit förankring av utvecklingsarbete på ledningsnivå och att det har utgjort en del av den ordinarie verksamheten, där de egna metoderna för kvalitets- och verksamhetsutveckling har använts. Inom jämställdhetssatsningen har flera handlingsplaner utarbetats. Dessa är Handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39), Handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) och Handlingsplanen för att före- bygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229). Vid sidan av dessa handlingsplaner beslutade även regeringen om en strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden (skr. 2008/09:198) som pekar ut de centrala inriktningarna för att nå en jämställd arbetsmarknad. Insatser inom de övriga delmålens områden har utvecklats efter hand och har inordnats i de ramar som delmålen för jämställdhetspolitiken utgör. Någon samlad, extern utvärdering av det hundratalet åtgärder som genomförts inom ramen för jämställdhetssatsningen har av flera skäl inte varit möjlig att genomföra. Utöver svårigheterna med att samlat utvär- dera insatser av så vitt skilda karaktärer och inom så vitt skilda samhälls- områden har tidsaspekten varit viktig. Det var först som samtliga regeringsuppdrag inom jämställdhetssatsningen var slutförda. Däremot har utvärderingar genomförts av enskilda uppdrag och av de två handlingsplanerna om mäns våld mot kvinnor och om prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Dessa ligger till grund för den redovisning och bedömning av uppnådda resultat av insatserna som denna skrivelse till stor del baseras på. Att säkra ett hållbart jämställdhetsarbete Jämställdhetssatsningen har inneburit stora och nya möjligheter för ut- veckling av jämställdhetsområdet. Men det är viktigt att komma ihåg att stora utmaningar fortfarande ligger framför oss. En central uppgift för det fortsatta jämställdhetsarbetet består i att säkra hållbarheten i genomförda insatser genom att ta till vara de kunskaper och erfarenheter som har gjorts inom ramen för jämställdhetssatsningen. En viktig utgångspunkt i detta arbete består i att följa upp och integrera erfarenheterna i ordinarie verksamheter och strukturer. Grundläggande i detta är att stärka jäm- ställdhetsintegrering som en strategi för att uppnå de jämställdhetspoli- tiska målen samt att även i fortsättningen använda särskilda insatser för att stimulera, utveckla och påskynda förändringsarbetet. Jämställdhets- satsningen följs upp med nya insatser även , där tyngdpunkten ligger på att stärka och säkra hållbarheten i föränd- ringsarbetet. Många åtgärder har syftat till långsiktig bättre kvalitet i myndigheters arbete, varför effekter inte alltid kan mätas förrän längre fram, medan andra satsningar redan på kort sikt har visat på framsteg. Utifrån den uppmätta framgången för enskilda uppdrag gör regeringen bedömningen att satsningen och de i tillförda medel har bidragit till förbättringar inom samtliga av de fyra jämställdhetspolitiska del- områdena. Sammantaget har den särskilda jämställdhetssatsningen skyn- dat på utvecklingen mot ett jämställt samhälle. Det har inneburit helt nya möjligheter att kraftsamla kring områden i behov av utveckling en strategisk ansats som inte har prövats inom jämställdhetspoliti- ken och som inte hade varit möjlig utan ett särskilt anslag. 1.1Skrivelsens syfte, avgränsningar och disposition Syftet med regeringens skrivelse är att redovisa jämställdhetssatsningen 20072010 med bedömning av dess effekter och resultat. Redovisningen omfattar åtgärder som har finansierats inom ramen för den särskilda jämställdhetssatsningen, som uppgick till . Det innebär att andra insatser inom jämställdhets- området inte redovisas i detta sammanhang. Exempel på sådana insatser är införandet av jämställdhetsbonus, möjlighet till skattereduktion för hushållsarbete och satsningen på att främja kvinnors företagande. Redovisningen i denna skrivelse inleds med en beskrivning av de in- satser som regeringen har initierat för att stärka jämställdhetsintegrering, som är den huvudsakliga strategin för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Därefter följer en tematisk redovisning och bedömning av jäm- ställdhetssatsningens olika åtgärder med utgångspunkt i de jämställd- hetspolitiska delmålen. Kapitlens underindelning baseras på de typer av åtgärder som har genomförts, dvs. kunskaps- och verksamhetsutveckling samt utbildnings- och informationssatsningar. En sammanställning över beslutade åtgärder och tilldelade medel inom regeringens särskilda jäm- ställdhetssatsning finns i bilaga 1 och bilaga 2. Det är självklart så att ett flertal insatser har bidragit till mer än ett av de jämställdhetspolitiska målen eller syftar till flera olika typer av verksamheter. En bedömning har därför gjorts av tyngdpunkten i ett specifikt uppdrag, som fått avgöra placering utifrån område eller aspekt. 2 Stärkt stöd till jämställdhetsintegrering Jämställdhetsintegrering innebär att ett jämställdhetsperspektiv införlivas i varje led av en beslutsprocess. Ansvaret för att detta sker vilar på de som normalt sett deltar i beslutsprocessen. Jämställdhetsintegrering, som är en internationellt etablerad strategi för att bedriva jämställdhetsarbete, är regeringens övergripande strategi för att genomföra jämställdhetspolitiken. Strategin presenterades i propositionen Jämställd- hetspolitiken: Delad makt delat ansvar (prop. 1993:94:147) och antogs av 1994 (bet. 1993/94:AU17, rskr. 1993/94:290). beslutade även FN och EU att tillämpa jämställdhetsintegrering. Jämställdhetsintegrering är den huvudsakliga strategin för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Dock utesluts inte att andra metoder och arbetssätt prövas för att nå målen eller att särskilda insatser görs för att främja jämställdhet. Detta har regeringen gett uttryck för i propositionen Makt att forma samhället och sitt eget liv nya mål för jämställdhetspolitiken (prop. 2005/06:155). Insatser för att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering Insatser har genomförts i kommuner och myndigheter genomförandet av jämställdhetsintegrering. bestått i stöd till metodutveckling samt informations- och utbildnings- Merparten av satsningen på jämställdhetsintegrering har genom- förts i verksamhet. Detta framgår av bilaga 2. Såväl kommu- ner och landsting som regionala och kommunala samverkansorgan har viktiga roller i jämställdhetsarbetet, eftersom de beslutar om, finansierar och utför verksamheter och tjänster som är centrala i fråga om att garan- tera en jämställd medborgarservice. Kommuner och landsting har också som stora arbetsgivare, framför allt för många kvinnor, viktiga roller i fråga om jämställda arbetsförhållanden. Satsningen på jämställdhetsintegrering har bidragit till ett långsiktigt och hållbart förändringsarbete och möjliggjort en mer systematisk påver- kan på befintliga strukturer. Den har också inneburit goda förutsättningar för kunskapsspridning. Enligt den utvärdering som genomfördes på regeringens uppdrag av ett oberoende konsultföretag och som presenterades är pro- grammet för Hållbar Jämställdhet (HÅJ) ett väl genomtänkt och strukturerat program som har åstadkommit goda resultat . Det beror enligt utvärderingen på att programledningen har arbetat systematiskt och strategiskt och drivit programmet framåt med rätt prioriteringar. Programmet har enligt utvärderingen engagerat ett stort antal verksamheter som enligt utvärderingens övergripande bedömning bidragit till att HÅJ har uppnått sitt mål att skapa resultat och förändringar som kommer att leda till effekter för medborgarna. Den samlade bilden är att det inom programmet har skapats ett lärande om hållbar jämställdhet, bl.a. genom följeforskning, utvärdering och programledningens egna reflektioner. Sammantaget har under program- perioden cirka 70 000 personer chefer, politiker och andra nyckel- personer utbildats i jämställdhetsintegrering. Mot bakgrund av de goda resultat som HÅJ genererat och det stora in- tresset från kommuner och landsting att utveckla arbetet med jämställd- hetsintegrering beslutade regeringen om ytterligare utvecklingsmedel till SKL för att fortsätta genomföra programmet. Rege- ringen bedömer att det är angeläget att säkra fortlevnaden och hållbar- heten av påbörjade utvecklingsarbeten. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:01) konstaterade regeringen att programmet har genererat en bred kunskapsutveckling i kommuner och landsting, vilket i sin tur har skapat goda förutsättningar för bestående kvalitetshöjningar i pro- duktion av service och tjänster till medborgarna. Samma konsult som hade i uppdrag att utvärdera HÅJ har också ut- värderat programmet för jämställdhetsintegrering i statlig förvaltning (Jämi) som genomfördes vid . Här pekade utvärde- ringen på behovet av en tydligare uppdragsbeskrivning och målgrupps- analys och att ledningsnivån måste inkluderas i förändringsarbetet (IJ2009/1967/JÄM). Utvärderingen av regeringens plan för jämställdhetsintegrering i (IJ2010/1146/JÄM) visar att planen har varit vägledande i arbetet med att genomföra jämställdhetsintegrering i och har utgjort det måldokument gentemot vilket resultat och effekter följts upp och utvärderats. Även om en hel del arbete återstår för att jämställdhetsaspekter ska ingå i alla delar av beslutsprocesserna i arbete har satsningen bidragit till att lägga en grund för att ytterligare stärka och utveckla jämställdhetsintegreringen i hela . Enligt 14 § förordningen (2001:100) om den officiella statistiken ska individbaserad officiell statistik vara uppdelad efter kön, om det inte finns särskilda skäl mot detta. Statistik som speglar villkoren för kvinnor och män samt flickor och pojkar i samhället är ett grundläggande redskap i arbetet med jämställdhetsintegrering. Regeringen gav i uppdrag till SCB att genomföra en förstudie om produktionen av jämställdhetssta- tistik (IJ2008/2171/JÄM). redovisade SCB uppdraget i en rapport rörande uppdrag om förstudie avseende en vidareutveckling av produktionen av jämställdhetsstatistik (IJ2010/715/JÄM). Myndigheten bedömde att merparten av relevant statistik för arbetet med jämställdhetsfrågor redan finns tillgänglig. Det finns dock enligt SCB betydande utvecklingsmöjligheter när det gäller presentationen av statistik för att jämställdhetsperspektivet ska kunna synliggöras. Vidare menar SCB att den utvecklade jämställdhets- statistiken tillsammans med indikatorer förväntas kunna bidra till ökad kunskap på jämställdhetsområdet som därmed kan möjliggöra mer träff- säkra insatser. 3 Jämn fördelning av makt och inflytande Delmålet om jämn fördelning av makt och inflytande innebär att kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmed- borgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Målet tar sikte på både formella politiska rättigheter och fördelning av den makt som ligger utanför det som vanligen räknas till det demokratiska styrelseskicket, t.ex. den makt som representeras av företag, medier och trossamfund. Det handlar också om lika möjligheter för kvinnor och män att delta i och påverka de verksamheter som bidrar till att forma våra föreställningar, tankar och idéer inom t.ex. kulturen och folkbildningen. Insatserna inom detta område har bidragit till att lyfta fram jämställd- hetsfrågorna inom de ideella organisationerna och att synliggöra och förändra de villkor och förutsättningar för att delta i demokratiska pro- cesser som kvinnor har. Särskilt har förutsättningarna för kvinnor som tillhör nationella minoriteter eller som bor i områden där organisations- graden generellt är lägre än i övriga delar av landet uppmärksammats. Insatserna har också synliggjort den normering som statistik kan ha genom att utgå från män och pojkars aktivitetsmönster inom kultur- och fritidsområdet och på så sätt osynliggöra kvinnors och flickors val och engagemang. Vidare har insatser genomförts som tar sikte på att utmana och ifrågasätta de mekanismer som gör att det finns fler män än kvinnor på ledande poster inom staten en sektor inom vilken lika många kvin- nor som män verkar och att utveckla förutsättningarna för att förändra dessa skillnader. har på regeringens uppdrag gjort en analys av ungas kulturutövande (IJ2008/2501/UF). Av studien var hur om ungas kultur en analys av ungas kulturutövande (Ungdomsstyrel- sen 2011:1) framgår tydligt hur utformningen av statistik kan ha bety- delse för vilket underlag som finns för beslutsfattande och vilka kun- skaper som finns tillgängliga. Analysen visar att det finns stora skillnader mellan unga kvinnors och unga mäns kulturutövande. Enligt Ungdoms- styrelsen avsätts mindre av de offentliga medlen till flickors och unga kvinnors kulturaktiviteter än till pojkars och unga mäns.