prop · GZ03107 · 2012-03-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2011/12:107 Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnas förslag till ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, inkomstskattelagen (1999:1229), lagen (2000:625) om arbetsmarknads- politiska program och lagen (2009:47) om vissa kommunala befogen- heter. Det föreslås även att lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m. upphävs. Det föreslås att kammarrätternas sammansättning ändras på så sätt att nämndemän inte längre ska medverka i kammarrätt i mål enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring eller lagen om arbetslöshetskassor. Det föreslås ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring, lagen om arbetsmarknadspolitiska program och inkomstskattelagen för att skapa en mer ändamålsenlig struktur på det arbetsmarknadspolitiska regelverket. Systemet med att Arbetsförmedlingen kan begränsa byggverksamheten genom byggnadstillstånd och jämna ut byggverksamheten med hänsyn till byggarbetsmarknaden föreslås upphävas. Det föreslås slutligen att kommuner ska ges en möjlighet att samverka om att erbjuda samhällsorientering till vissa nyanlända invandrare. För att åstadkomma en sådan möjlighet föreslås att det görs undantag för lokaliseringsprincipen och självkostnadsprincipen som kommer till ut- tryck i kommunallagen (1991:900). Kommunernas skyldigheter enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling påverkas inte av förslaget. Lagändringarna föreslås träda i kraft och det föreslås att förslagen i inkomstskattelagen ska tillämpas på ersättningar och stöd som betalas ut efter . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om upphävande av lagen (1971:1204) 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om 2.4Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)........................................................................ 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (2000:625) om 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter ........................................ Ärendet och dess beredning ............................................................ Nämndemäns medverkan i kammarrätten ...................................... Samverkan mellan kommuner om samhällsorientering .................. Behov av åtgärder ............................................................ Utvidgning av kommunernas befogenheter ..................... Skyldigheten att upphandla .............................................. Förenklingar i det arbetsmarknadspolitiska regelverket ................. Strukturen i det arbetsmarknadspolitiska regelverket ...... Lagen om arbetsmarknadspolitiska program ................... Skattefriheten för utvecklingsersättningar........................ Skattefriheten för ersättning för vissa utgifter.................. Hänvisningar i lagen om arbetslöshetsförsäkring............. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................................. Nämndemäns medverkan i kammarrätten ........................ 9.2Samverkan mellan kommuner om 9.3Förenklingar i det arbetsmarknadspolitiska 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:239) om 10.3Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)...................................................................... 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter ....................................... Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian (Ds 2011:31) .................. Förteckning över remissinstanserna ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om upphävande av lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m., 2.lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 3.lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, 4.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 5.lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program, 6.lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogen- heter. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om upphävande av lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1971:1204) om byggnadstillstånd m.m. ska upphöra att gälla vid utgången av . Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) Härigenom föreskrivs att 14, 22, 26, 46 och 49 §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska ha följande lydelse. Vid prövning av arbetsvillkoret bortses från utfört förvärvsarbete 1. som arbetsgivaren finansierat 1. som arbetsgivaren finansierat med särskilt anställningsstöd, eller om anställningsstöd, eller 2. som bedrivits bestämmelserna om stöd till start av näringsverksamhet enligt för- ramen för ett arbetsmarknads- ordningen (2000:634) om arbets- Ersättning lämnas under längst (ersättningsperiod). Till en sökande som dag 300 i ersättningsperioden är förälder till barn lämnas dock ersättning under längst . När det bestäms hur många När det bestäms hur många dagar av ersättningsperioden som dagar av ersättningsperioden som har förbrukats skall dag då den har förbrukats ska dag då den sökande fått aktivitetsstöd för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program jämställas med ersätt- ningsdag enligt denna lag. Därvid beaktas inte dagar före Om den sökande före inträdet i en arbetslöshetskassa har fått ersättning från en annan arbetslöshetskassa, räknas ersättningsdagar i den andra kassan in i ersättningsperioden. Rätten till dagpenning upphör före den månad då den arbetslöse fyller . Om inte annat följer av 25 § andra stycket, 27 §, 27 a § eller 30 §, lämnas dagpenning med ett belopp som motsvarar följande procentsatser av den sökandes dagsförtjänst. av ersättningsperioden, och under resten av ersättningsperioden. När det bestäms med vilken När det bestäms med vilken 1Senaste lydelse 2000:1460. 2Senaste lydelse 2007:413. 3Senaste lydelse 2009:666. procentsats ersättning ska lämnas ska dag då en sökande fått aktivitetsstöd enligt förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd jämställas med ersättningsdag enligt denna lag. Därvid beaktas inte dagar före . procentsats ersättning ska lämnas ska dag då en sökande fått aktivi- tetsstöd för deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program jämställas med ersättningsdag enligt denna lag. Dagar före beaktas inte. Bestämmelserna i 43 § samt 45 a § första stycket 1 om arbete skall tillämpas i fråga om arbets- marknadspolitiska program för vilka aktivitetsstöd lämnas enligt förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. Bestämmelserna i 44, 45 och 45 a §§ skall därvid gälla i tillämpliga delar. Bestämmelserna i 43 § och 45 a § första stycket 1 om arbete ska tillämpas i fråga om arbets- marknadspolitiska program för vilka aktivitetsstöd lämnas. Bestämmelserna i 44, 45 och 45 a §§ ska då gälla i tillämpliga delar. Beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden om rätt till ersättning enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, om inte annat följer av lagen (1969:93) om begränsning av samhällsstöd vid arbets- konflikt. Behörig förvaltningsrätt är den inom vars domkrets det första beslutet i saken har fattats. Vid prövning av överklagande av förvaltningsrättens beslut i mål som avses i första stycket skall nämndemän ingå i kammarrätten, om nämndemän deltagit i förvalt- ningsrätten. Denna lag träder i kraft . 4Senaste lydelse 2002:626. 5Senaste lydelse 2009:824. Ändringen innebär att andra stycket upphävs. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor Härigenom föreskrivs att 95 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor ska ha följande lydelse. Beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden enligt denna lag om rätt till medlemskap, medlemsavgifter och särskild uttaxering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Behörig förvaltningsrätt är den inom vars domkrets det första beslutet i saken har fattats. Vid prövning av överklagande av förvaltningsrättens beslut i mål som avses i första stycket ska nämndemän ingå i kammarrätten, om nämndemän deltagit i förvalt- ningsrätten. Arbetslöshetskassans beslut enligt denna lag i andra fall än som avses i första stycket får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:825. Ändringen innebär att andra stycket upphävs. 2.4Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 33 och 35 §§ inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Utvecklingsersättningar enligt lagen (2000:625) om arbetsmark- nadspolitiska program ska inte tas upp. Stöd som avser ersättning för utgifter för nattlogi eller resor m.m. ska inte tas upp om det lämnas till deltagare i Utvecklingsersättning i form av dagpenning som lämnas till de ungdomar som deltar i arbets- marknadspolitiska program ska inte tas upp. Stöd som avser ersättning för utgifter för logi eller resor m.m. ska inte tas upp om det lämnas till deltagare i 2.arbetsmarknadspolitiska program som berättigar deltaga- ren till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. jobb- och utvecklingsgarantin, om insatsen består i annat än stöd till start av näringsverksamhet, förberedande insatser, eller projekt med arbetsmarknads- politisk inriktning. Första stycket gäller även sådant stöd som lämnas till deltagarens led- sagare eller till elever med funktionshinder vid utbildning i grundskola, gymnasieskola eller motsvarande utbildning. Statliga bidrag för resor, kost eller logi eller merutgifter på grund av funktionshinder som lämnas till elever i utbildning för döva eller hörsel- skadade eller i utbildning som är speciellt anpassad för svårt rörelse- hindrade ungdomar (Rh-anpassad utbildning) ska inte tas upp. Denna lag träder i kraft och tillämpas på ersättningar och stöd som betalas ut efter . 1 Lagen omtryckt 2008:803. 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2000:625) om arbetsmarknads- politiska program1 ska upphöra att gälla vid utgången av . 1 Senaste lydelse av 4 § 2007:809. 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter dels att 1 kap. 2 och 3 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 3 kap. 7 § samt närmast före 3 kap. 7 § en ny rubrik av följande lydelse. Det krav på anknytning till kommunens eller område eller dess medlemmar som avses i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) gäller inte vid tillämpning av följande bestämmelser i denna lag: 2 kap. 3 § om medfinansiering av vissa projekt, 2 kap. 4 § om bistånd till utländska studerande, 2 kap. 10 § om kompensation till enskilda inom , 3 kap. 2 § om sjuktransporter, 3 kap. 3 § om kollektivtrafik, 3 kap. 7 § om samhälls- orientering, 4 kap. 1 § om turism, och 5 kap. om tjänsteexport och internationellt bistånd. Vid tillämpningen av 2 kap. 1 § om bidrag till byggande av statlig väg och järnväg krävs dock särskilda skäl för undantag från kravet på anknytning. Trots bestämmelserna i 2 kap. 7 § och 8 kap. 3 c § kommunallagen (1991:900) ska verksamheten bedrivas på affärsmässiga grunder vid tillämpning av följande bestämmelser i denna lag: 3 kap. 2 § om sjuktransporter, 3 kap. 3 § om kollektivtrafik, 3 kap. 6 § om lokaler, och 3 kap. 6 § om lokaler, 3 kap. 7 § om samhällsoriente- 5 kap. 1 och 2 §§ om tjänsteexport. 1 Senaste lydelse 2010:428. En kommun får ingå avtal med en annan kommun om att uppgifter som kommunen har enligt 5 § lagen (2010:197) om etablerings- insatser för vissa nyanlända in- vandrare ska utföras av den andra kommunen. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Vissa förenklingar i det arbetsmarknadspolitiska regelverket m.m. (Ds 2011:31) utarbetats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena och remissammanställningar finns tillgängliga hos Arbetsmarknadsdeparte- mentet (dnr A2011/3549/A). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över den föreslagna ändringen av 49 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring samt förslagen till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) och lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. Lagrådsremissens lagförslag finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har haft synpunkter på utformningen av förslaget till ny lydelse av 11 kap. 35 § inkomstskatte- lagen. Regeringen har följt Lagrådets förslag, se avsnitt 6.4 och författ- ningskommentaren. Nämndemäns medverkan i kammarrätten Regeringens förslag: Nämndemän ska inte delta i kammarrättens av- görande av mål enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring eller lagen Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har ingen erinran mot förslaget. Kommuner och Landsting och avstyrker förslaget och anser att nämnde- män även fortsättningsvis ska delta i kammarrättens avgöranden av mål enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) till lämpligheten i förslaget mot bakgrund av de senaste årens skärpning av lagstiftningen och riktlinjerna för arbetslöshetsersättningen. Skälen för regeringens förslag: infördes en ny instansordning för bl.a. mål om arbetslöshetsförsäkring. mål om arbetslöshetsförsäkring som överklagats från dåvarande Arbets- marknadsstyrelsen skulle prövas av dåvarande länsrätt som första dom- stolsinstans (prop. 1992/93:215, bet. 1992/93:JuU33, rskr. 1992/93:372). Målen skulle därefter följa den instansordning som gällde för de all- förvaltningsdomstolarna, vilket innebar att kammarrätten var beslutade att Regeringsrätten skulle ersätta Försäkringsöverdomstolen som högsta och sista instans i arbets- löshetsförsäkringsmål och socialförsäkringsmål. Försäkringsöver- domstolen kvarstod dock som sista instans fram till . I samband med att den nya instansordningen infördes beslutades att samma domförhetsregler som gällde i socialförsäkringsmål även skulle gälla i mål om arbetslöshetsförsäkring. Det innebar att om nämndemän medverkat vid avgörande av mål i länsrätt, skulle nämndemän medverka även i kammarrätten. infördes krav på prövningstillstånd för mål om arbetslöshetsförsäkring i ledet länsrättkammarrätt (prop. 1993/94:209, bet. 1993/94:AU18, rskr. 1993/94:459). Vid prövning av överklagande av en arbetslöshetskassas beslut om arbetslöshetsersättning enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring och i mål om rätt till medlem- skap, medlemsavgifter och särskild uttaxering enligt lagen om arbets- löshetskassor, är en förvaltningsrätt domför med en lagfaren domare och tre nämndemän. deltar inte nämndemän i kammarrättens avgörande av socialförsäkringsmål. Skälet till att nämndemäns med- verkan i socialförsäkringsmål avskaffades var att flertalet av de mål där prövningstillstånd beviljades avsåg komplicerade försäkringsrättsliga eller processuella frågor, medicinska bedömningar som krävde särskild kompetens eller tekniskt komplicerade beräkningar. Frågorna i de mål där kammarrätten meddelar prövningstillstånd ansågs därför sällan kunna innehålla sådana lämplighets- och skälighetsbedömningar där nämnde- mannamedverkan var av särskilt värde (prop. 2008/09:22, bet. 2008/09:SfU6, rskr. 2008/09:96). Efter denna ändring deltar nämndemän i kammarrätten endast i mål som rör tvångsomhändertagande av personer samt i mål om arbetslöshetsförsäkring och arbetslöshetskassor. Till sin karaktär uppvisar mål enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagen om arbetslöshetskassor stora likheter med socialförsäkrings- målen. Samma skäl som anfördes vid reform beträffande social- försäkringsmålen kan därför anföras för att ta bort nämndemännens med- verkan i mål enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagen om arbetslöshetskassor. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har ingen erinran mot förslaget. Regeringen anser därför att kammarrättens normala domförhetsregler fortsättningsvis bör tillämpas i mål om rätt till arbetslöshetsersättning enlig lagen om arbetslöshetsförsäkring och mål om rätt till medlemskap, medlemsavgifter och särskild uttaxering som prövas i kammarrätt enligt lagen om arbetslöshetskassor. Bestämmel- serna i nämnda lagar om att nämndemän i vissa fall ska ingå i kammar- rättens sammansättning bör därför tas bort. Samverkan mellan kommuner om infördes, som en del av den s.k. etablerings- reformen, en skyldighet för kommuner att erbjuda vissa nyanlända invandrare samhällsorientering, se 5 § lagen (2010:197) om etablering- sinsatser för vissa nyanlända invandrare. Enligt andra stycket samma paragraf får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om samhällsorienteringens innehåll och omfattning. I delbetänkandet för nyanlända värden, välfärdsstat, var- dagsliv (SOU 2010:16) lämnade utredningen om samhällsorientering för nyanlända invandrare ett förslag till förordning om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Enligt förslaget skulle en kommun vid behov samarbeta med andra kommuner. I samband med beredningen av förslaget inom konstaterades dock att regeringen sak- nade bemyndigande från att ålägga kommunerna att samverka. I slutbetänkandet för nyanlända utanför flyktingmottagandet (SOU 2010:37) föreslog nämnda utredning en ny lag om samhälls- orientering för nyanlända invandrare. Utredningen föreslog också att gruppen nyanlända invandrare som kommunerna ska erbjuda samhälls- orientering ska utökas till att omfatta alla nyanlända invandrare som är folkbokförda i kommunen, har fyllt och som inte går i gymnasie- skola eller har tillfälligt uppehållstillstånd för studier. Regeringens bedömning: Det finns behov av att vidga den kommu- nala kompetensen för att kommunerna ska kunna samverka kring att Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har lämnat synpunkter instämmer i regeringens bedömning. kommun påpekar att det är en förutsättning för att kommunerna ska kunna lösa uppdraget att erbjuda samhällsorientering. Företagarna och instämmer inte i regeringens Enligt har regeringen inte visat att de nuvarande möjligheterna till offentligrättslig samverkan är otillräckliga. påpekar att undantag från lokaliserings- och själv- kostnadsprincipen endast bör komma i fråga efter det att en bransch- analys genomförts för att identifiera om det finns ett marknadsmiss- lyckande eller om det offentliga kan ingripa för att underlätta mark- nadens funktionssätt genom att eliminera etableringshinder alternativt skapa stordriftsfördelar eller ökad effektivitet. att någon sådan branschanalys inte gjorts. Företagarna anser att de nu- varande möjligheterna till samverkan måste anses tillräckliga. 2011/12:107 påpekar att det finns samverkans- möjligheter för kommuner. föreslår att regeringen överväger att lägga ansvaret för verksamheten på en statlig myndighet om de nuvarande möjligheterna till samverkan inte är till- räckliga. Skälen för regeringens bedömning Enligt förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa ny- anlända invandrare ska kommunerna erbjuda minst 60 timmars samhällsorientering. Samhällsorienteringen ska innehålla vissa bestämda delar och erbjudas efter det att en etableringsplan har upprättats. Samhällsorienteringen ska i möjligaste mån bedrivas på deltagarens modersmål eller på annat språk som deltagaren behärskar väl. De personer som ger samhällsorienteringen ska ha lämplig pedagogisk utbildning eller erfarenhet och ämneskunskap. Sammantaget innebär detta att det ställs stora krav på kommunerna. Skyldigheten att tillhandahålla samhällsorienteringen ställer vissa kommuner inför praktiska utmaningar, varför dessa kommuner kan behöva köpa tjänsten eller på annat sätt samarbeta med andra kommuner eller aktörer, i synnerhet mot bakgrund av att samhällsorienteringen ska ske på den nyanländas modersmål eller på annat språk som han eller hon behärskar väl. Kommuner och länsstyrelser, som har en samordnande roll inom etableringsreformen, har framfört önskemål om en möjlighet för kommuner att samverka kring skyldigheten att erbjuda samhälls- orientering. Nuvarande möjligheter till samverkan En eller flera kommuner kan bilda och överlåta skötseln av kommunala uppgifter till ett kommunalförbund. I princip kan alla kommunala upp- gifter, såväl frivilliga som obligatoriska, överlämnas till ett kommunal- 3 kap. 2028 §§ kommunallagen (1991:900). en gemensam nämnd enligt 3 kap. 3 ac §§ kommunallagen. En gemensam nämnd får sköta upp- gifter som är gemensamma för de samverkande kommunerna. Alla kommunala uppgifter, med undantag för de uppgifter som kommun- styrelsen har enligt lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap, kan fullgöras av en gemensam nämnd. En gemensam nämnd tillsätts i någon av de samverkande kommunerna och ingår i dess organisation. Nämndens behörighet och befogenhet ska anges i en över- enskommelse mellan de samverkande kommunerna. Kommuner och landsting kan också under vissa förutsättningar sam- verka genom att sluta avtal med varandra. I rättspraxis har det godtagits att kommuner och landsting säljer överskottskapacitet till någon annan. 2011/12:107 Det är däremot inte möjligt att bygga upp en permanent överskotts- kapacitet för att tillgodose någon annans än den egna kommunens behov. Detta har ansetts strida mot lokaliseringsprincipen (RÅ 1993 ref. 12). Behov av att vidga den kommunala kompetensen I propositionen Kommunala kompetensfrågor (prop. 2008/09:21) har regeringen bedömt att undantag från lokaliserings- och självkostnads- principen, med hänsyn till dessas principiella värden för den kommunala verksamheten, endast bör komma i fråga i de fall offentligrättslig samverkan inte bedöms möjlig. Vidare framgår att ett undantag från självkostnadsprincipen bör föregås av en branschanalys. En sådan bör innefatta att identifiera om det föreligger ett marknadsmisslyckande eller om det offentliga kan ingripa för att underlätta marknadens funktionssätt genom att eliminera etableringshinder alternativt skapa stordriftsfördelar eller ökad effektivitet. Ovan har redogjorts för kommuners behov av att skapa stordriftsfördelar vid utförandet av samhällsorientering, särskilt mot bakgrund av målet att samhällsorienteringen ska bedrivas på modersmålet eller annat språk som deltagaren behärskar väl. Kommuner och landsting har framfört att de möjligheter till samverkan som finns inte är tillräckliga för att kunna fullgöra skyldigheten att erbjuda samhällsorientering. Att inrätta ett kommunalförbund eller en gemensam nämnd framstår som alltför komplicerat för en så begränsad uppgift. Det är som tidigare nämnts inte tillåtet att bygga upp en över- kapacitet av möjlighet att erbjuda samhällsorientering som sedan säljs vidare till andra kommuner. Eftersom dagens samverkansformer inte bedöms vara tillräckliga bör ytterligare möjligheter för samverkan på området samhällsorientering skapas. Etableringsreformen och samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare är en ny reform som det är tänkt att det allmänna ska till- godose. Regeringen anser att det är viktigt med en fungerande marknad för samhällsorientering. Kommunerna bör därför överväga marknads- baserade möjligheter innan avtal skrivs mellan två eller flera kommuner. Med anledning av detta finns det skäl att följa upp reformen och hur bl.a. marknaden för samhällsorientering utvecklas och att ompröva om möjligheten till samverkan ska bestå. Utvidgning av kommunernas befogenheter