prop · H0031d25 · 2012-09-20 00:00:00 — Indikatorerna ska beskriva individknutna arbetsmiljöfaktorer, t.ex. arbetsskada och hälsa, och arbetsmiljöfaktorer knutna till strukturkapital i en organisation, dvs. Ambitionen är att använda befintliga kunskaper och befintlig data så långt det är möjligt. Där sådana saknas menar myndigheten att nya kunskaper och nya data kan behövas tas fram. Arbetet med att ta fram indikatorerna genomförs i samråd med andra myndigheter och forskare samt i dialog med arbetsmarknadens parter. Uppdraget ska slutredovisas . Coacher över tröskeln försöksverksamhet för minskat utanförskap och bättre psykosocial arbetsmiljö I samband med budgetpropositionen gav regeringen och AV i uppdrag att i samverkan genomföra ett försök med coacher över tröskeln, dvs. coacher med särskild arbetsmiljökompetens upphandlade som kompletterande aktörer till stöd för både arbetsgivare och arbetstagare. Försöket ska genomföras och syftar till att öka möjligheterna för arbetssökande med långvarig frånvaro från arbetsmarknaden att behålla sin praktikplats eller anställning. Särskild uppmärksamhet ska ges till utformningen av den psykosociala arbetsmiljön och särskilda individuella behov för att underlätta en introduktion på arbetsplatsen. Arbetsgivare ska också erbjudas att ingå i ett nätverk för erfarenhetsutbyte och kunskapsstöd. har coacher upphandlats och verksamheten har startat . Försöksverksamheten är planerad så att resultatet kan utvärderas. Försöket genomförs i , och . Nya regler om sanktioner i arbetsmiljölagen och arbetstidslagen förordnades en särskild utredare för att se över arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningens regler om föreläggande, förbud, straffsanktion och sanktionsavgifter med syfte att åstadkomma en klarare och effektivare reglering. Målet med utredningen var att samhällets resurser ska användas mer effektivt och att genomdrivandet av lagstiftningens krav ska bli effektivare. regler om straff för arbetsmiljöbrott omfattades inte av utredningsuppdraget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utredaren redovisade sitt uppdrag i betänkandet En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner (SOU 2011:57). I utredningen sägs i huvudsak följande. Dagens system med straffsanktion är i många fall ineffektivt. En stor del av ärendena läggs ner. Det tar tid innan en reaktion kommer och påföljden blir oftast ett lågt bötesstraff. Anledningen är ofta bevissvårigheter. Dagens system innebär ofta dubbelarbete, eftersom flera myndigheter är inblandade. Området där sanktionsavgifter kan användas bör därför utökas och sanktionsavgifter användas i betydligt större omfattning än . Detta skulle innebära att straffsanktionen ersätts med sanktionsavgift i fråga om ett stort antal av de överträdelser som är straffbelagda. Även när det gäller brott mot regler om skyddsanordningar mot fallolyckor, som inte är straffsanktionerade, föreslår utredningen att sanktionsavgifter ska kunna användas. Med sanktionsavgifter räcker det att visa att en regel inte har följts, det behöver inte bevisas att detta beror på att någon varit oaktsam. Högsta beloppet för en sanktionsavgift på arbetsmiljöområdet bör höjas från till . Betänkandet har remissbehandlats. Minska olyckstalen i jord- och skogsbruk Jord- och skogsbruket är en av mest olycksdrabbade branscher och regeringen har därför tagit initiativ till att förstärka rådgivningen till lantbruket och tydliggjort att arbetsmiljö är ett prioriterat område i Landsbygdsprogram . Genom prioriteringen ges möjlighet att finansiera det gårdsbaserade rådgivningsprojektet, Säkert bondförnuft, vars mål är att halvera olycksfallen inom jordbruket till 2013. Vid utgången av 2011 hade Säkert bondförnuft nått ut till ca 29 000 deltagare genom fält- och gårdsvandringar, gårdsbesök, kurser och allmänna informationsinsatser. 4.4.2Analys och slutsatser Arbetsmiljö Tillgängliga indikatorer inom arbetsmiljöområdet pekar på en positiv utveckling sett . har dock antalet dödsolyckor liksom antalet anmälda arbetsskador (olyckor och sjukdomar) ökat något, se avsnitt 4.4.1. Någon motsvarande ökning kan inte ses när det gäller den andel av sjukskrivningarna som 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 vid förfrågan uppges bero på arbetsorsakade besvär. Utvecklingen inom arbetsmiljöområdet påverkas av konjunkturella faktorer. Den ekonomiska krisen under 20082009 och dess effekter på arbetsmarknaden kan ha bidragit till att antalet dödsolyckor och anmälda skador minskade . Likaledes kan den återhämtning beträffande sysselsättningen som därefter ägt rum ha spelat en roll för den ökning av skadorna som inträffat. Antalet dödsolyckor i arbetet har trendmässigt minskat . Räknar man både arbetstagare och egenföretagare så omkom i genomsnitt 138 personer under 1980- talet och 95 . har i medeltal ca 60 personer förolyckats . inträffade 57 dödsolyckor, vilket är fler än året innan. Inom t.ex. tillverkningsindustrin kan den långsiktiga minskningen delvis förklaras av att färre arbetar inom näringsgrenen. Inom byggverksamheten inträffar en minskning trots att antalet sysselsatta sett över legat på ungefär samma nivå. Beräkningar indikerar att åtminstone 800 dödsfall i cancer, lungsjukdom eller hjärtinfarkt är arbetsrelaterade (, rapport 2010:3). Dessa dödsfall ligger utanför statistiken. De kan i många fall antas avspegla arbetsmiljöpåverkan åtskilliga år tillbaks i tiden. Arbetsolyckor med sjukfrånvaro liksom arbetssjukdomar har haft en nedåtgående trend . Anmälningarna har dock, som tidigare nämnts, ökat något både . För kvinnor har fall varit den vanligaste olycksorsaken, medan för män olyckor orsakade av maskiner, handverktyg och fordon dominerat. När det gäller arbetssjukdomar svarar belastningsskador för ungefär hälften av anmälningarna. Därnäst dominerande orsak är organisatoriska och sociala faktorer. Andelen av sjukfrånvaron som på förfrågan uppges bero på arbetsorsakade besvär ökade fram till 20032004. Utvecklingen har därefter visat en nedåtgående tendens. Av dem som under mätveckan 2012 var frånvarande från arbetet uppgav omkring en sjättedel att arbetsorsakade besvär låg bakom frånvaron. För såväl män som kvinnor är det fysisk belastning samt stress och andra psykiska orsaker som dominerar bland de angivna orsakerna. Andelen som inte kan koppla av tankarna från arbetet när de är lediga och som har lågt handlingsutrymme i arbetet har med vissa fluktuationer legat på för kvinnor och för män. har inga förändringar i sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna gjorts som i väsentlig grad kan förväntas ha påverkat anmälningsbenägenheten. Detta skulle tala för att det är färre personer som drabbas av arbetsolyckor med frånvaro eller arbetssjukdomar än . Den minskning som man ser beträffande uppskattade arbetsorsakade besvär är dock inte lika stor som för anmälda arbetsolyckor och arbetssjukdomar, vilket eventuellt kan tyda på en viss minskning i benägenheten att anmäla arbetsskador. Den sammantagna bedömningen är att utvecklingen inom arbetsmiljöområdet varit trendmässigt positiv. Det finns dock anledning att noga följa och analysera utvecklingen när det gäller antalet dödsolyckor och arbetsskador för att den långsiktiga minskningen ska kunna fortsätta. Hänsyn måste tas till riskutveckling på olika områden. Särskild uppmärksamhet kan t.ex. behövas avseende problem med hot och våld, liksom när det gäller stress i arbetet. Vid bedömning av utvecklingen måste även hänsyn tas till konjunkturella faktorer och till eventuella mörkertal. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Inom arbetsrätten är det komplicerat att genom indikatorer fullt ut visa hur reglerna på det arbetsrättsliga området fungerar. De indikatorer som används kan dock ge en bild av hur olika anställningsformer enligt lag och avtal nyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Följande resultatindikatorer redovisas inom arbetsrättens område: -Tidsbegränsad anställning. Den vanligen arbetade tiden för heltidsarbetande kvinnor och män uppgick , vilket var oförändrat jämfört med . Vanligen arbetad tid för heltidsarbetande avser den tid som heltidsarbetande personer (mer än 34 timmars arbetstid) uppger att de arbetar en vanlig vecka. Den faktiskt arbetade tiden är lägre än den vanligen arbetade tiden, framför allt för kvinnor. Det beror på att den mäts för alla i arbete oavsett arbetstid. Till följd av att det är fler kvinnor än män som arbetar deltid är därmed den faktiskt arbetade tiden betydligt lägre för kvinnor än för män (se diagram 4.8). uppgick den faktiskt arbetade tiden till i genomsnitt för kvinnor och för män, vilket var en liten ökning för kvinnorna, respektive en marginell minskning för männen jämfört med . Faktisk arbetad tid beräknas bland sysselsatta som är i arbete, dvs. som inte av någon anledning är frånvarande från arbetet. Diagram 4.8 Veckoarbetstid (), 2011 för personer i arbete Källa: (). Eftersom män arbetar heltid i större utsträckning än kvinnor representerar diagrammet för vanligen arbetad tid för heltidsarbetande betydligt färre kvinnor än män. Den faktiskt arbetade tiden är den tid personerna arbetade under SCB:s mätvecka, oavsett vad deras vanligen arbetade tid är. I gruppen ingår både heltids- och deltidsarbetande. Av samtliga sysselsatta kvinnor arbetade deltid jämfört med av samtliga sysselsatta män . minskade både andelen deltidsarbetande kvinnor och män. Totalt arbetade deltid (se tabell 4.4). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.4 Deltidsarbete (), 20062011 Andel deltidsarbete i procent av samtliga sysselsatta Källa: (). Anm. Deltidsarbete definieras som arbete upp till och med . Kvinnor har i en något större omfattning än män tidsbegränsade anställningar (se tabell 4.5). ökade dock både andelen män och kvinnor med tidsbegränsad anställning jämfört med . Tabell 4.5 Tidsbegränsad anställning (), 20062011 Andel anställda som har tidsbegränsad anställning i procent av samtliga anställda Källa: (). Genomförande av direktiv om bemanningsföretag antogs och rådets direktiv /104/EG av om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag (EUT L 327, 5.12.2008, s. 9). Direktivet skulle vara genomfört i medlemsstaterna . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag (dir. 2009:85) att överväga och lämna förslag på åtgärder som behöver vidtas för att genomföra direktivet om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag i svensk rätt. överlämnade sitt betänkande (Bemanningsdirektivets genomförande i , SOU 2011:5). En lagrådsremiss med förslag till en ny lag om uthyrning av arbetstagare beslutades . I lagrådsremissen föreslås att bemanningsdirektivet genomförs i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 genom en ny lag om uthyrning av arbetstagare. Kärnan i den föreslagna lagen är en likabehandlingsprincip som innebär att en arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag, som uppdraget varar, ska ha minst samma grundläggande arbets- och anställningsvillkor som om arbetstagaren hade anställts direkt av kundföretaget för att inneha samma tjänst. Arbetsmarknadens parter ges dock rätt att ingå kollektivavtal som avviker från likabehandlingsprincipen under förutsättning att det övergripande skyddet för uthyrda arbetstagare respekteras. Vidare föreslås ändringar i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare, som innebär att utstationerade uthyrda arbetstagare i viktiga avseenden kan ges lika förmånliga villkor som uthyrda arbetstagare här i landet. Ändring av direktiv om mammaledighet presenterade ett förslag till ändring av Rådets direktiv /85/EEG av om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar. Ändringsförslaget innebär en utökad barnledighet för mamman från 14 , varav ska vara obligatoriska efter förlossningen. Kommissionen anser att kvinnor ska ha rätt till av lönen vid denna barnledighet, men medlemsstaterna kan sätta ett tak som motsvarar ersättningen vid sjukdom. Även skyddet mot uppsägning och rätten att få tillbaka samma arbete eller ett arbete med motsvarande villkor efter mammaledigheten föreslås bli starkare. behandlade förslaget i en första läsning. Förhandlingarna väntas fortsätta . Någon gemensam ståndpunkt har ännu inte antagits av rådet. Förslag om tillämpningsdirektiv för utstationering och antog ett förslag till och rådets direktiv om genomförande av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster, tillämpningsdirektivet (KOM(2012) 131 slutlig), och ett förslag till Rådets förordning om utövandet av rätten att vidta kollektiva åtgärder i samband med etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, (KOM(2012) 130 slutlig). Förslagen presenterades av kommissionen vid rådsarbetsgruppsmöte och förhandlingarna i rådsarbetsgruppen planeras fortsätta . Kommissionen har fått ett s.k. gult kort avseende ningen. Ett visst antal parlament, det svenska inkluderat, anser att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Kommissionen har att besluta om det ursprungliga förslaget ska kvarstå, ändras eller dras tillbaka. Det finns ingen tidsgräns för hur länge kommissionen kan överväga vilken åtgärd som ska väljas. beslutade regeringen lagrådsremissen En enklare ledighetslagstiftning. Vissa förslag till ändringar av förslaget till ny lag om rätt till ledighet för utbildning beslutades i en lagrådsremiss . Förslagen innefattar ändringar i åtta ledighetslagar, bland andra föräldraledighetslagen (1995:584) och lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning. Syftet är att förenkla lagarna och minska företagens administrativa kostnader. Vissa lagar med innehåll som ligger nära varandra föreslås samordnas till en lag. Antalet ledighetslagar minskar enligt förslaget till fem. Det materiella innehållet i lagarna påverkas endast i mindre grad. Ärendet bereds inom . har det varit möjligt att inom ramen för yrkesprogrammen gå gymnasial lärlingsutbildning, där utbildningen i huvudsak är förlagd till en eller flera arbetsplatser. () lämnade sitt betänkande Lärling en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19), där man bl.a. granskade förutsättningarna för att inom gymnasial lärlingsutbildning kombinera anställning och studier. Frågan om en ny anställningsform för den som går en gymnasial lärlingsutbildning bereds inom . Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att utreda och föreslå lösningar i fråga om en ny anställningsform med utbildningsinnehåll för unga lärlingsprovanställning (dir. 2011:87). Avsikten är att underlätta för unga kvinnor och män att etablera sig på arbetsmarknaden och att särskilt stimulera mindre företag att anställa. Uppdraget ska redovisas . Utredning om kostnader för arbetsgivare vid tvist om uppsägning Regeringen gav en utredare i uppdrag att se över regelverket kring tvister i samband med uppsägning (dir. 2011:76). I uppdraget ingår bl.a. att kartlägga hur tvister som uppstår i samband med att en anställning avslutas hanteras i praktiken, bedöma vilka problem nuvarande regelverk medför och föreslå åtgärder som minskar arbetsgivarens kostnader vid tvist om uppsägning. Uppdraget ska redovisas . Utredning om rätten att kvarstå i anställning till 69 år utsåg regeringen en särskild utredare (dir. 2011:34) () med uppdrag att analysera hur den genomsnittliga pensionsåldern kan höjas och att ta fram konkreta förslag till åtgärder för att fler ska kunna arbeta längre. Uppdraget omfattar bl.a. frågan om möjligheterna till höjd ålder för rätten att kvarstå i anställning från 67 till . Utredaren överlämnade delbetänkandet Längre liv, längre arbetsliv (SOU 2012:28) till regeringen och Pensionsgruppen . Uppdraget ska redovisas genom ett slutbetänkande . Se vidare i budgetpropositionen volym 6, avsnitt Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Delegation för jämställdhet i arbetslivet Regeringen beslutade att tillsätta en delegation för jämställdhet i arbetslivet. Delegationen ska sammanställa och till- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 gängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet, liksom om de förhållanden som är grunden för dessa skillnader. Delegationen ska också stimulera till debatt om hur jämställdhet i arbetslivet kan främjas och lämna förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet och minska lönegapet mellan kvinnor och män. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Uppdrag att lämna förslag till ett system för korttidsarbete fattades inom beslut om att ge tre utredare under i uppdrag att lämna förslag till ett system för korttidsarbete. Med detta avses i sammanhanget ett statligt subventionerat trepartssystem som syftar till att bevara arbetstillfällen vid företag som möter en vikande efterfrågan genom att de anställda tillfälligt går ner i arbetstid och lön. Systemet ska kunna användas vid en djup, kortvarig och utifrån skapad lågkonjunktur. Uppdraget ska redovisas . En departementspromemoria Anmälningsskyldighet vid utstationering samt förtydligande avseende missbruk av visstidsanställningar enligt anställningsskyddslagen (Ds 2011:22) utarbetades inom . I promemorian föreslås bl.a. att det införs bestämmelser i utstationeringslagen om att utländska arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i ska vara skyldiga att göra en anmälan till () om utstationeringen och utse en kontaktperson i . Kontaktpersonen ska vara behörig att ta emot delgivningar för arbetsgivarens räkning och kunna tillhandahålla sådana handlingar som visar att kraven i utstationeringslagen är uppfyllda. Un- dantag föreslås om verksamheten i pågår under . Promemorian har remitterats och remisstiden gick ut . Beredning pågår inom . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Förslag om förstärkt skydd för arbetstagare med allmän visstidsanställning eller vikariat fick en formell underrättelse av Europeiska kommissionen angående införlivandet av rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (EGT L 175 10.7.1999, s. 43) (visstidsdirektivet). En departementspromemoria, Anmälningsskyldighet vid utstationering samt förtydligande avseende missbruk av visstidsanställningar enligt anställningsskyddslagen (Ds 2011:22), med bl.a. förslag till förtydligande av rättsläget avseende visstidsanställningar har utarbetats inom och remitterats. Remisstiden löpte ut . Mot bakgrund bl.a. av de remissynpunkter som framfördes har en ny departementspromemoria, Förstärkt skydd för arbetstagare med allmän visstidsanställning och vikariat (Ds 2012:25), med förslag till ändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd utarbetats. Syftet med de föreslagna ändringarna är att begränsa risken för att olika former av tidsbegränsade anställningar kombineras på ett sätt som innebär ett kringgående av de tidsgränser som gäller för att en allmän visstidsanställning eller en anställning som vikarie ska övergå till en tillsvidareanställning. Därmed stärks skyddet för arbetstagare med tidsbegränsade anställningar. Av- sikten med lagändringarna är att säkerställa svensk rätts överensstämmelse med visstidsdirektivet. Promemorian har remitterats och remisstiden går ut . I regleringsbrevet fick () i uppdrag att lämna ett förslag till regeringen om hur informationsservice om arbetsrätt och kollektivavtal skulle kunna se ut. lämnade MI en redogörelse till regeringen. I MI:s regleringsbrev anges att myndigheten ska bygga upp en informationsservice angående gällande regler om arbetsrätt och kollektivavtal samt utöka informationen på den egna webbplatsen och delta i myndighetssamarbetet på webbplatsen . MI ska till () redovisa hur arbetet fortskrider. Internationella arbetsorganisationen () beslutande organ, Internationella arbetskonferensen, antog en rekommendation om grundläggande sociala förmåner. Rekommendationen, som inte är juridiskt bindande, ska efter antagandet överlämnas till för information. Vid junimötet antog konferensen även slutsatser med förslag till omedelbara åtgärder för att tackla den globala ungdomsarbetslösheten. Förslagen till åtgärder riktas såväl till som till medlemsstaterna. Antalet mål som kom in till Arbetsdomstolen (AD) var lägre jämfört med både 2010 och 2009. av målen var s.k. A-mål (mål i vilka talan väcks direkt hos AD), vilket var något lägre jämfört . Även antalet avgjorda mål och inneliggande mål minskade jämfört med föregående år, se tabell 4.6. Tabell 4.6 Målstatistik för Arbetsdomstolen 20092011 Antal domar och särskilt uppsatta beslut Genomströmningstiderna (handläggningstiderna) är av stor betydelse för att bedöma om arbetsrättsliga tvister avgörs inom rimlig tid. Genomströmningstiderna har varit relativt konstanta , se tabell 4.7. Det gäller både A- och B-mål (mål som först har prövats i tingsrätt och sedan överklagats till AD). Tabell 4.7 Genomströmningstid för mål vid Arbetsdomstolen 20092011 A-mål avgjorda efter dom eller särskilt B-mål avgjorda efter dom eller särskilt Verksamhet vid för arbetstagares uppfinningar Bestämmelser om nämnden och dess sammansättning finns i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. Bestämmelserna innebär i korthet att om tvist uppkommer mellan en arbetsgivare och arbetstagare i en fråga som avser tillämpningen av lagen kan parterna kostnadsfritt vända sig till få ett opartiskt utlåtande. Har tvisten förts till domstol för prövning, kan även domstolen hämta utlåtande från nämnden. Nämnden har hållit ett sammanträde i plenum. finns ett pågående ärende i nämnden. Nämnden fick en modifierad revisionsberättelse för , vilket innebär en reservation till följd av att årsredovisningen inlämnades . Som ett led i utformningen av en mer samordnad och effektiv hantering av små myndigheter bör för arbetstagares uppfinningar och dess verksamhet föras över till Kammarkollegiet. Mot denna bakgrund föreslog regeringen i samband med ekonomiska vårproposition att de ändamål och den verksamhet som avser för arbetstagares uppfinningar och som finansieras från anslaget 2:3 för arbetstagares uppfinningar under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv flyttas till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 4.4.4Analys och slutsatser Arbetsrätt De insatser som har gjorts inom arbetsrättsområdet är i första hand kopplade till lagstiftningsåtgärder, dels i form av nationella initiativ, dels som en följd av det internationella samarbetet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Den svenska modellen utgör, enligt regeringens mening, en god grund för en väl fungerande arbetsmarknad. De arbetsrättsliga reglerna i ger goda förutsättningar för att kombinera trygga förhållanden på arbetsmarknaden med en hög sysselsättningsnivå. Grunderna för arbetsrätten bör därför bestå också framöver. Vissa grupper såsom unga och utrikes födda kan dock, till följd av utformningen av vissa delar av arbetsrätten, möta svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Ett antal mindre justeringar av gällande regler för att minska dessa problem aviserades därför i budgetpropositionen . En särskild anställningsform skulle introduceras för gymnasielärlingar och lärlingsprovanställningar inrättas. Därutöver aviserades att arbetsgivarnas kostnader vid tvist om uppsägning skulle begränsas och ges ett tydligt uppdrag att informera företagare om rådande regler om arbetsrätt och kollektivavtal. Vidare skulle det, genom dialog i Pensionsgruppen, undersökas om det fanns möjlighet till höjd ålder för rätten att kvarstå i anställningen från 67 till , i syfte att höja utträdesåldern och därmed förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna. har genomförandet av de åtgärder som aviserats påbörjats. Det ska vara lätt att anställa och tillsvidareanställningar ska vara grunden på den svenska arbetsmarknaden. spelar tidsbegränsade anställningar en viktig roll. Tidsbegränsade anställningar kan vara en viktig bro in i arbetslivet men det är viktigt att de inte missbrukas. Som redovisats i resultatavsnittet pågår arbete inom med att förstärka skyddet för arbetstagare med allmän visstidsanställning och vikariat vid på varandra följande anställningar.