prop · H0035 · 2012-09-21 00:00:00 — Programmet handlar om att förenkla gällande regler, höja kvaliteten på och öka användningen av konsekvensutredningar när nya regler utarbetas och därmed minska de administrativa bördorna för företag.29 EU har också ett mål att minska den administrativa bördan . När det gäller EU:s mätningar av den administrativa bördan kan dock nämnas att mätningarna endast avser vissa utvalda områden. Det är heller inte ett nettomål utan endast minskningar mäts. 3.6Historik och tidigare granskningar Frågan om regelförenklingar är inte ny. infördes bestämmelser som syftade till att begränsa kostnadsdrivande eekter av myndigheters regelgivning. har , och , lämnat tillkännagivanden till regeringen med olika krav på ökade ansträngningar i regeringens arbete med regelförenklingar.30 Enligt 29Regelrådet, Årsrapport . 1998/99:NU6, rskr. 1998/99:170 samt bet. 2002/03:NU1, rskr. 2002/03:7476 och bet. 2002/03:NU7. regeringen har beslut bidragit till att driva på utvecklingen på regelförenklingsområdet och legat bakom era av de åtgärder som vidtagits för att förenkla för företag.31 Till exempel ledde tillkännagivanden fram till att regeringen i budgetpropositionen satte upp ett mål att småföretagens administrativa börda tydligt skulle minska inom en treårsperiod.32 Ett annat exempel är regeringens handlingsplan som innehöll 291 åtgärder för att förenkla för företag.33 lämnade 2004 rapporten för företag.34 Granskningen visade på era problem i förenklingsarbetet. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder sedan rapporten publicerades och förbättringar har skett som vissa problem delvis kvarstår. Slutsatser från granskningen är bl.a. att för lite kraft lades på att förenkla bentliga regler i förhållande till det arbete som lades ned på att kontrollera nya och förändrade regler. Vidare bedömdes mer av regelbördan kunna mätas, inte bara den administrativa bördan. Dessutom fanns det brister i kunskapen om var regelbördan uppstod, i lagar och förordningar eller i myndighetsföreskrifter. Alltför stor vikt lades vid att få myndigheter att förändra myndighetsföreskrifter och mindre vikt vid att ändra de lagar och förordningar som styr dessa föreskrifter. genomförde en granskning av regelförenklingsarbete.35 I rapporten konstateras att intensierat regelförenklingsarbetet efter valet och att viktiga verktyg, processer och institutioner nns på plats. pekar dock på en rad områden där förbättringar kan ske. När det gäller målet om en minskning av administrativa kostnader konstateras att incitamenten är svaga för departement och myndigheter att nå målet då dierentierade eller specika mål saknas för respektive departement. Vidare bör regeringens arbete breddas och i högre grad involvera den regionala och lokala nivån liksom ett ökat fokus på EU-frågor. konstaterar även att det nns brister i hur samråd och remissförfaranden fungerar. Vidare bör styrningen av myndigheterna och deras föreskriftsarbete bli mer eektivt liksom bättre samordning i . 31Regelförenklingsarbetet 20062010, s. 22 (skr. 2009/10:226). 2000/01:1. 33Regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen m.m. (skr. 2004/05:48). 34Regelförenklingar för företag. , 2004 (RiR 2004:23). 35Better regulation in Europe: . granskar: offentliga finanser Det nns också behov av att utvärdera regelförenklingsagendan. pekar på som en möjlig utvärderare av arbetet med regelförenkling och att granskning (se ovan) bidrog till de förbättringar som skedde. Regeringen har i regelförenklingsarbetet arbetat efter målet att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Ett delmål har varit att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler . En handlingsplan har väglett förenklingsarbetet. Viktiga delar av planen har varit nya och mer enhetliga krav på innehållet i konsekvensutredningar vid regelgivning, inrättandet av i syfte att bedöma utformningen av regler och granska konsekvensutredningar, mätningar av administrativa kostnader till följd av regler, samråd med näringslivet samt underlag från myndigheter och departement med identierade och genomförda förenklingsåtgärder. Resultat av mätningarna av administrativa kostnader visar att de administrativa kostnaderna minskade . De två största kostnadsminskningarna motsvarar av den totala nettominskningen. Det kan också noteras att av de fem största kostnadsökningarna är de tre största hänförliga till skatteområdet. Utifrån en översiktlig genomgång av andra EU-länders regelförenklingsarbete kan noteras att ett par länder nu börjar bredda denitionen av företagens regelkostnader, bort från att enbart mäta administrativa kostnader. granskar: offentliga finanser 4Vad säger företagen? En viktig frågeställning för granskningen är om regeringens arbete har lett till någon märkbar förändring i företagens vardag, dvs. om företagen upplevt ett enklare regelverk. Det är också önskvärt att få ytterligare kännedom om vilka regler och vad i fullgörandet av dessa som upplevs som betungande. genomförde därför en enkätundersökning riktad till företag. Förutom ett antal bakgrundsfrågor ställdes frågor om regelbördans utveckling omfattningen och betydelsen av kommunala regler vissa genomförda åtgärder på skatteområdet. Resultatet för enkätfrågorna på skatteområdet presenteras i kapitel 6 Varför ökar kostnaderna på skatteområdet? Enkätundersökningar har vissa kända metodproblem. En misstanke nns ofta att de som svarar på enkäten utnyttjar situationen och anger ett svar som gynnar deras sak. Vi är medvetna om detta och har i möjligaste mån försökt att beakta denna problematik när enkätfrågorna formulerades. Till exempel har frågorna inte bara handlat om regelbördan utan även avhandlat regelbördans utveckling . Vidare har vi i era fall försökt tvinga företagen att välja ett av era svarsalternativ, t.ex. vilket regelområde som är mest betungande. 4.1Så här genomfördes undersökningen Enkätundersökningen, som omfattade 4 000 slumpmässigt utvalda företag, genomfördes med SCB:s företagsregister som urvalsram. Urvalet omfattar aktiva företag med 0499 anställda. Företag med få eller inga anställda avgränsas ofta bort i liknande undersökningar. Mot bakgrund av att de allra minsta företagen är en viktig målgrupp för regeringens arbete, gjordes ingen sådan avgränsning. Små företag av hobbykaraktär exkluderades dock genom att företag utan anställda bara ingår i de fall de har en omsättning på mer än . De små företagen är många och den slutliga ramen för undersökningen blev därmed stor, 421 957 företag. För att öka tillförlitligheten i de frågor i enkäten som handlar om företagens syn på vissa genomförda åtgärder på skatteområdet stratierades populationen med avseende på två variabler: branschtillhörighet och antal anställda. Den ovägda svarsandelen var och den vägda var , vilket är ett tämligen normalt bortfall i denna typ av undersökning. Bortfallet uppvisade en viss snedvridning, vilket har kompenserats för via viktningsförfarande. I bilaga 2 och 3 nns enkäten respektive en utförlig beskrivning av enkätens genomförande inklusive bortfallsanalys. I den efterföljande presentationen anges enkätfrågans lydelse i rubriken till varje gur. I de fall inte hela populationen utgör bas för resultatet anges den modierade basen under guren. 4.2.1De esta företag är små I enkäten ck företagen svara på vilken omsättning de hade under sitt senaste verksamhetsår samt antalet anställda. I undersökningen fann vi att storleken i termer av antal anställda hade störst betydelse för hur företagen svarade på olika frågor om regler och dess betydelse för företagandet. En klar majoritet () av företagen har färre än tio anställda. Dessa kallas fortsättningsvis för små företag. Företagen med er än nio anställda omnämns i fortsättningen som stora företag. Uppdelningen har valts därför att företag med er än nio anställda har visat sig ha ett annat svarsmönster än företag med nio eller färre anställda. En naturlig konsekvens av den valda gruppindelningen blir att resultatet för de små företagen ligger nära resultatet för hela populationen. I den efterföljande redovisningen presenteras därför normalt endast resultatet för små respektive stora företag. granskar: offentliga finanser Figur 2 Hur många anställda har ditt företag ? 4.2.2Många har extern hjälp med redovisnings- och skattefrågor Att vissa företag använder extern hjälp för administration kopplad till regler skulle kunna vara en förklaring till att de svarar olika på frågor om regler och regelbörda. I enkäten ck företagen därför svara på om de anlitar extern hjälp för bokföring och redovisning samt om de anlitar hjälp med skatt och moms. I gruppen små företag anlitar extern hjälp för bokföring och redovisning och anlitar hjälp för skatt och moms. Motsvarande siror för stora företag är för redovisning och bokföring respektive för skatt och moms. I bearbetningen av resultaten fann vi inga tydliga skillnader i svarsmönster mellan de företag som anlitat extern hjälp och övriga företag. 4.2.3Företagens kunskap om regler och ändringar i regelverk I enkäten ställdes ett antal frågor om företagens kunskap om regler. En klar majoritet av de stora företagen () anser att de har goda eller mycket goda kunskaper om de regler som påverkar företaget. I gruppen små företag blev resultatet lägre (). En tredjedel av de små företagen anser således att de har ganska eller mycket dåliga kunskaper om de regelverk som reglerar deras verksamhet. På frågan om företagen vet var de kan hitta information om regler och regelförändringar blev resultatet liknande. Figur 3 Hur ser du på dina kunskaper om regler som påverkar ditt företag? Ganska eller mycket goda Ganska eller mycket dåliga 4.2.4 Många små företag använder inte elektroniska tjänster Många myndigheter har infört s.k. e-tjänster i syfte att förenkla för företag. I enkäten ställdes därför en fråga om företagen använder dessa tjänster. Resultatet visar att en stor andel av de stora företagen använder tjänsterna, . Motsvarande resultat för små företag är . tenderar att använda e-tjänster i större utsträckning än mer etablerade företag. I gruppen små företag som varit verksamma i mindre än anger att de använder e-tjänster. Figur 4 Många myndigheter har infört olika elektroniska tjänster, t.ex. möjligheten för företag att lämna uppgifter via Internet. Använder ditt företag sådana elektroniska tjänster? granskar: offentliga finanser Till de företag som svarat att de inte använder e-tjänster ställdes en följdfråga om orsaken till detta. Företagen ck ange mer än ett svarsalternativ. De två alternativ som ck högst andel svar var: Det tar att sätta sig in i hur man ska göra samt Problem med e-legitimation. I guren nedan redovisas endast resultatet för de små företagen. Eftersom huvuddelen av de stora företagen använder e-tjänster blev urvalet för denna fråga för litet i denna grupp. Figur 5 Om ditt företag inte använder e-tjänster, vad beror det på? De e-tjänster som mitt företag efterfrågar nns inte Mitt företag har inte teknisk möjlighet Problem med e-legitimation, behörighet osv. Tar att sätta sig in i Bas: Företag med 09 anställda som svarat nej på frågan om de använder e-tjänster. 4.3.1Att hitta och hålla sig uppdaterad om regler är betungande För att leva upp till kraven i olika regelverk måste företag genomföra olika typer av aktiviteter. I enkäten ck företagen välja mellan fem olika aktiviteter och ange vilket alternativ som de upplevde som mest betungande, se gur 6. Figur 6 Vilket av följande områden anser du sammantaget är mest betungande (och pengar) för ditt företag ? Anpassa ditt företags produkter eller tjänster, t.ex. på grund av ändrade miljöregler Investeringar i anläggningar eller system, t.ex. redovisningssystem eller kassaregister Sammanställa, lagra eller överföra information eller uppgifter till följd av statliga regler Tillsyn, revision och inspektioner (inklusive förarbete) Hitta information och hålla dig uppdaterad om vilka regler som påverkar ditt företag Mer än tre fjärdedelar av företagen anger något av följande tre alternativ: NHitta information och hålla sig uppdaterad om de regler som påverkar företaget NTillsyn, revision och inspektioner (inklusive förarbeten) NSammanställa, lagra eller överföra information eller uppgifter till följd av statliga regler Det sista alternativet ovan stämmer formuleringsmässigt med den denition av administrativa kostnader som regeringen använder i sitt delmål för regelförenklingsarbetet. Även alternativet tillsyn, revision och inspektioner (inklusive förarbeten) innehåller vissa arbetsmoment som regeringen räknar som administrativa kostnader. Kostnaderna vid själva tillsynen räknas som administrativ kostnad medan alla förberedelser exkluderas. av företagen anger således ett svarsalternativ som innehåller administrativa kostnader som mest betungande. Detta betyder att majoriteten av företagen anser att andra typer av kostnader är av större betydelse. En större andel stora företag än små företag anger de administrativa kostnaderna som Vidare upplever av de små företagen att det är betungande att hitta information och hålla sig uppdaterad om vilka regler som påverkar företaget, en kostnad som inte räknas som en administrativ kostnad enligt regeringens denition. Vad som anses som mest betungande varierar i vissa fall mycket mellan olika branscher. Det tydligaste exemplet på detta är variationen i andel svar för alternativet investeringar i anläggningar eller system, t.ex. redovisningssystem eller kassaregister. I hela populationen är andelen svar , vilket kan jämföras med motsvarande andel svar i följande branscher: granskar: offentliga finanser i handel; reparation av motorfordon och motorcyklar36 i hotell och restaurang37 i utbildning, vård och kultur m.m.38 Den höga andelen svar inom handeln respektive hotell- och restaurangbranschen beror sannolikt på nya krav i dessa branscher att investera i certierade kassaregister. 4.3.2Redovisningsregler är mest betungande Regelbördan kan också analyseras utifrån olika regelområden. I enkäten ck företagen svara på vilket regelområde de anser som mest betungande utifrån åtta olika alternativ, se gur 7 nedan. anger området redovisning och bokföring som mest betungande (av de stora företagen och av de små företagen). Regelområdet skatter och moms anses också som betungande av många. Det alternativet ck näst est svar både av stora och små företag. att regelområdet skatter och moms är mest betungande. Skillnaden i andelen svar mellan stora och små företag är betydligt mindre för detta regelområde än för redovisning och bokföring. Företag med er än nio anställda anger i klart större utsträckning än små företag att regelområdena arbetsrätt och arbetsmiljö är mest betungande. Figur 7 Vilket regelområde är mest betungande (och pengar) för ditt företag ? 36Bransch G (4547) Handel; reparation av motorfordon och motorcyklar enligt SNI 2007. 37Bransch I (5556) Hotell- och restaurangverksamhet enligt SNI 2007. 38Bransch OU (8499) Utbildning, vård och omsorg, kultur m.m. enligt SNI 2007. 4.3.3Hur svarade företag med dålig kunskap om regler? En relativt stor andel av företagen anger att deras kunskap om regler är dålig, vilket naturligtvis måste beaktas när resultatet analyseras. När det gäller frågorna om regelbördan går det emellertid inte att se att denna grupp svarat annorlunda än övriga. Alla avvikelser ligger inom felmarginalen. Enligt enkätens bakgrundsfrågor hade av företagen varit verksamma . Frågorna om regelbördans utveckling besvarades dessutom enbart av företag som svarat ja på frågan om deras företag varit verksamt . 4.4.1Få företag anser att regelbördan minskat Företagen ck göra en samlad bedömning av hur de anser att regelbördan förändrats . En klar minoritet () anser att reglerna blivit enklare eller mycket enklare. Något er än var tredje företag anger i stället att reglerna blivit lite eller mycket svårare. De esta företagen säger sig inte ha märkt någon förändring () medan av företagen svarar vet ej. Detta resultat kan också belysas med hjälp av ett s.k. balansmått. Måttet anger andelen som anser att reglerna blivit enklare minus den andel som anser att reglerna blivit svårare. Ingen hänsyn tas således till den andel som svarat övriga alternativ. I detta fall blir balansmåttet 21 och kan tolkas utifrån en skala där ändpunkten +100 representerar en situation där alla anger att reglerna blivit enklare och där den andra ändpunkten, 100, motsvarar en situation där alla anger att reglerna blivit svårare. I gruppen stora företag anger att reglerna blivit enklare eller mycket enklare medan anger att reglerna blivit svårare. Detta resulterar i ett balansmått på 54. I gruppen stora företag förekommer svaren ingen förändring och vet ej i klart lägre utsträckning. Sammantaget blir slutsatsen att få företag anser att reglerna blivit enklare. Balansmåtten visar tydligt att de företag som anser att reglerna blivit svårare är betydligt er än de som anser att reglerna blivit lättare. granskar: offentliga finanser Figur 8 Sammantaget, hur anser du att de regler som påverkar ditt företag förändrats, jämfört ? Balansmått (höger axel) Bas: Företag som varit verksamma . Anm. Balansmåttet anger andelen som anser att reglerna blivit enklare minus den andel som anser att reglerna blivit svårare utan hänsyn tagen till andelen som svarat övriga alternativ. Måttet kan således gå mellan +100 (alla anger att reglerna blivit enklare) och 100 (alla anger att reglerna blivit svårare). 4.4.2 Regelbördans utveckling i termer av aktiviteter I enkäten ställdes även frågan om regelbördans utveckling utifrån de olika aktiviteter företagen genomför för att leva upp till kraven i olika regelverk. För samtliga aktiviteter anger av företagen att regelbördan är oförändrad eller att den har ökat , se gur 9 nedan. Relativt få företag anser att regelbördan minskat och balansmåtten blir därför tydligt negativa för samtliga aktiviteter. På följande två områden anger dock av företagen att reglerna blivit mindre betungande: Sammanställa, lagra eller överföra information eller uppgifter till följd av statliga regler. Hitta information och hålla sig uppdaterad om de regler som påverkar företaget. Det förstnämnda alternativet ovan sammanfaller i huvudsak med regeringens denition av administrativa kostnader. Figur 9 Anser du att följande uppgifter är mer eller mindre betungande jämfört ? Anpassa ditt företags produkter eller tjänster, t.ex. på grund av ändrade miljöregler Hitta information och hålla dig uppdaterad om vilka regler som påverkar ditt företag Sammanställa, lagra eller överföra information eller uppgifter till följd av statliga regler anläggningar eller system, t.ex. redovisningssystem eller kassaregister Tillsyn, revision/ inspektioner (inklusive Balansmått (höger axel) Bas: Företag som varit verksamma . Anm. Balansmåttet anger andelen som anser att reglerna blivit enklare minus den andel som anser att reglerna blivit svårare utan hänsyn tagen till andelen som svarat övriga alternativ. Måttet kan således gå mellan +100 (alla anger att reglerna blivit enklare) och 100 (alla anger att reglerna blivit svårare). 4.4.3 Regelbördans utveckling uppdelad på regelområden Företagen ck även svara på frågor om hur reglerna utvecklats inom olika regelområden. granskar: offentliga finanser Figur 10 Hur anser du att reglerna på följande områden har förändrats för ditt företag ? (Hela populationen) Mitt företag påverkas inte Balansmått (höger axel) Bas: Företag som varit verksamma . Anm. Balansmåttet anger andelen som anser att reglerna blivit enklare minus den andel som anser att reglerna blivit svårare utan hänsyn tagen till övriga grupper. Måttet kan således gå mellan +100 (alla anger att reglerna blivit enklare) och 100 (alla anger att reglerna blivit svårare). Svarens sammansättning varierar mycket mellan olika regelområden som många företag svarat vet ej eller mitt företag påverkas inte. Regelområdena redovisning och bokföring samt skatte- och momsregler sticker ut i den bemärkelsen att en relativt liten andel svarat vet ej och mitt företag påverkas inte. er tycker att reglerna blivit enklare jämfört med dem som tycker att de blivit svårare är också ett särskiljande drag. De positiva balansmåtten ska dock tolkas i skenet av att drygt hälften av företagen angivit att regelbördan är oförändrad. Regelområdena arbetsmiljöregler, miljöregler och branschspecika regler har alla klart negativa balansmått. Det beror på att en mycket liten andel företag anger att reglerna blivit enklare som en relativt stor andel i stället anser att de blivit svårare. Inom dessa regelområden har dock många svarat vet ej och mitt företag påverkas inte. Analyseras resultatet för de stora företagen blir bilden i stället mer samstämmig med den samlade bedömningen, se gur 11 nedan. på området plan- och byggnadsregler anger mellan av företagen att regelbördan är oförändrad eller att reglerna blivit svårare. (På området plan- och byggnadsregler är motsvarande sira ). Vidare är det en betydligt lägre andel som svarat vet ej eller mitt företag påverkas inte. Av detta följer att balansmåtten genomgående är mer negativa för de stora företagen än för hela populationen, jämför gur 10 och 11. två regelområdena arbetsmiljö och miljö är det en betydligt större andel stora företag som anger att reglerna blivit svårare jämfört med i hela populationen. Figur 11 Hur anser du att reglerna på följande områden har förändrats för ditt företag ? (Stora företag) Mitt företag påverkas inte Balansmått (höger axel) Bas: Företag som varit verksamma och har er än nio anställda. Anm. Balansmåttet anger andelen som anser att reglerna blivit enklare minus den andel som anser att reglerna blivit svårare utan hänsyn tagen till övriga grupper. Måttet kan således gå mellan +100 (alla anger att reglerna blivit enklare) och 100 (alla anger att reglerna blivit svårare). 4.4.4 Hur svarade företag med dålig kunskap om regler? Den tredjedel av småföretagen som angivit att de har dålig kunskap om regler svarade vet ej i klart högre utsträckning än övriga företag på frågor om regelbördans utveckling. Detta har dock inte nämnvärt påverkat de inbördes relationerna mellan övriga svarsalternativ. Skillnaden mellan de företag som granskar: offentliga finanser tycker att reglerna blivit enklare och de företag som tycker att reglerna blivit svårare det s.k. balansmåttet ligger därför nära motsvarande mått för hela populationen. Regeringens regelförenklingsarbete har varit inriktat mot statliga regelverk. Regler på den kommunala nivån omfattades inte av arbetet. Eftersom många regler som påverkar företagen är kommunala ställdes två frågor om den kommunala regelbördan. I den första frågan ck företagen svara på om de påverkades av kommunala regler. av de stora företagen svarade att de påverkas av kommunala regler. I gruppen små företag var motsvarande andel betydligt lägre (). Den andra frågan var en följdfråga som ställdes till de företag som berördes av kommunala regler. I den ck företagen svara på hur stor andel av den totala regelbördan i form av tid och pengar som orsakades av kommunala regler. Tre fjärdedelar av företagen angav att av den totala kostnaden för regler förorsakas av kommunala regelverk. För en fjärdedel av företagen utgör således den kommunala regelbördan av den totala kostnaden för regler. Hur företagen svarat på frågan beror endast marginellt på dess storlek, se gur 12 nedan. Figur 12 Hur stor andel av ditt företags totala resurser för att följa gällande regler (statliga och kommunala) avser kommunala regler och tillsyn? Andel av total regelbörda (och pengar) Bas: Företag som svarat ja på frågan om de påverkas av kommunala regler. har olika undersökningar genomförts som handlat om företagens villkor och om företagens syn på regelbördan.