prop · GZ03126 · 2012-03-28 00:00:00 — Det kan dock finnas anledning att återkomma i Prop. 2011/12:126 frågan vid senare tillfälle. Även om de allra flesta stämningsansökningar kommer att ges in på elektronisk väg får man nog räkna med att stämningsansökningar i pappersform kan förekomma i viss utsträckning. Det finns alltså skäl att låta det traditionella kravet på undertecknande finnas kvar. regler, även efter den ändring som föreslås, är tydliga när det gäller stämningsansökans innehåll och funktion i rättegången. De farhågor som och framför beträffande förhållandet mellan uppgifterna i stämningsansökan i pdfformat och den strukturerade informationen synes vara av närmast praktisk och teknisk natur, vilket enligt regeringens uppfattning inte är något som kan eller bör lösas genom förtydliganden i balken. I stället framstår det som naturligt att den närmare hanteringen av åklagarens ingivande av elektroniska stämningsansökningar till tingsrätt klargörs inom ramen för det fortsatta arbetet med rättsväsendets informationsförsörjning och genom dialog mellan berörda myndigheter. framför vidare, liksom Datainspektionen, att det bör klargöras hur det avsedda elektroniska uppgiftslämnandet förhåller sig till bestämmelserna om säker informationsöverföring i 31 § personuppgiftslagen (1998:204). Denna bestämmelse riktar sig till och ställer krav på den personuppgiftsansvarige, i detta fall och domstolen, att vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda de personuppgifter som behandlas. Det är således upp till berörda myndigheter att se till att åstadkomma en lämplig säkerhetsnivå för behandlingen av personuppgifterna i den elektroniska stämningsansökan. 7Formkrav för ingivning av förundersökningsprotokoll Regeringens förslag: Kravet att åklagaren till rätten ska ge in protokoll eller anteckningar från förundersökningen i utskrift tas bort. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget eller invänder inte mot det. anser att det måste säkerställas att elektronisk ingivning av förundersökningsprotokoll inte innebär försämrad kvalitet på t.ex. fotografier. Vidare anser att en offentlig försvarare alltid måste ha rätt att få del av förundersökningsprotokollet i pappersform. utgår från att det även fortsättningsvis kommer att vara åklagarens ansvar att distribuera förundersökningsprotokollet till parter och ombud i pappersform. ifrågasätter om domstolen har nytta av förundersökningsprotokollet i dess helhet och föreslår att bestämmelsen i stället utformas som en skyldighet att i nödvändig omfattning ge in hela eller delar av förundersökningen. Skälen för regeringens förslag: Har förundersökning ägt rum i ett mål ska åklagaren enligt 45 kap. 7 § RB, då åtalet väcks eller så snart som möjligt därefter, till rätten ge in bl.a. utskrift av förundersökningsproto- kollet eller anteckningar från förundersökningen. kan enligt regeringens mening inte användas på ett meningsfullt sätt om elektroniska handlingar utan endast i de fall man avser en pappershand- Regeringen bedömer således att utskriftskravet i 45 kap. 7 § RB hindrar att förundersökningsprotokollet endast ges in på elektronisk väg. Bestämmelsen i 45 kap. 7 § RB syftar framför allt till att göra förundersökningsprotokollet tillgängligt för rätten. protokollet kan ge rätten värdefulla upplysningar, t.ex. om tidsåtgången vid en huvudförhandling och behovet av personutredning (se NJA II 1943 s. 570 och prop. 1986/87:89 s. 99 f.). sökningen kan också användas när ett mål avgörs på handlingarna (45 kap. 10 a § RB), då huvudförhandling hålls i målsägandes eller den tilltalades utevaro (46 kap. 6 § RB) eller när en förhörsperson vid en huvudförhandling lämnar uppgifter som avviker från tidigare uttalanden (35 kap. 14 § RB). för tillkomsten av bestämmelsen i 45 kap. 7 § RB fanns det rimligen inte något annat praktiskt möjligt sätt att redovisa relevanta förundersökningsuppgifter till domstolen än i pappersform. som anges i promemorian finns det ingen skillnad mellan de förunder- sökningsprotokoll som skickas till domstolen i pappers- form och de förundersökningsprotokoll som är tänkta att bifogas elektro- niskt tillsammans med den elektroniska stämningsansökan. bestämmelsen i 45 kap. 7 § RB bör enligt regeringens mening således kunna uppnås genom elektronisk ingivning av förundersöknings- protokollet likaväl som genom ingivning av protokollet i pappersform. Regeringen anser, liksom , att det är viktigt att elektronisk ingivning av förundersökningsprotokoll inte innebär försäm- rad kvalitet på uppgifterna i protokollet, t.ex. fotografier. att fotografier som ingår i ett förundersökningsmaterial som regel kommer att vara digitala och att kvaliteten på dessa därmed inte kommer att påverkas av att materialet presenteras i digital form. Om det i något fall skulle vara fråga om fotografier vars kvalitet på något avgörande sätt försämras vid en elektronisk överföring måste självfallet åklagaren i stället eller som komplement ge in fotografierna i annan form. taget bedömer regeringen att kravet på att förundersökningsprotokoll m.m. ska ges in i utskrift kan tas bort. beträffande tillämpningen av bestämmelsen i 23 kap. 21 § fjärde stycket Av denna bestämmelse följer att den misstänkte eller dennes försva- rare har rätt att på begäran få en avskrift av protokoll eller anteckningar Har en offentlig försvarare förordnats för den misstänkte, ska en avskrift utan särskild begäran lämnas eller sändas till Regeringen konstaterar att bestämmelsen i fråga inte är föremål för några överväganden i detta lagstiftningsärende och att någon förändring alltså inte är aktuell när det gäller försvararens rätt att få en avskrift av förundersökningsprotokollet eller vem som har ansvaret för att så sker. framför vidare att en försvarare som själv behöver göra en utskrift av förundersökningsprotokollet har rätt till skälig ersättning för detta och att ett förtydligande med den innebörden bör föras in i . inte på regeringen att ta ställning till om det behövs något förtydligande i Prop. 2011/12:126 den författningssamlingen. När det gäller synpunkterna från anser regeringen att det inte nu finns anledning att närmare överväga en förändring av skyldigheten som sådan att ge in material från förundersökningen eller i vilken omfattning detta ska ske. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Några särskilda övergångsbestämmelser Promemorians förslag: I promemorian föreslås att lagförslagen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Ingen remissinstans invänder mot förslaget. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Åklagarna kommer att börja skicka elektroniska stämningsansökningar och förundersökningsprotokoll till domstolarna. Nuvarande formkrav i innebär att stämningsansökningar och förundersökningsprotokoll också måste ges in i pappersform. Anpassningen av formkraven till elektroniska rutiner bör därför ske . Regeringen föreslår att lagändringarna träder i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. 9 Konsekvenser av förslagen Regeringens bedömning: De föreslagna lagändringarna skapar förutsättningar för en effektivare handläggning och kommer att leda till besparingar. De kostnader som kan uppkomma hos domstolarna bör finansieras inom ramen för befintliga anslag. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig särskilt i anser att regelverket för tingsrätternas arkivering måste ändras och domstolarna utrustas med nödvändiga tekniska hjälpmedel innan förslagen i promemorian kan genomföras. Kostnadsökningarna för domstolarna kommer annars att bli kännbara. instämmer i promemorians bedömning att förslagen kommer att innebära besparingar. Verket utvecklar vilka kostnadskonsekvenser förslagen kommer att medföra för Domstolar på kort sikt, bl.a. för att skriva ut förundersökningsprotokoll och göra investeringar i ny teknik. Skälen för regeringens bedömning: De förändringar som regeringen föreslår i denna lagrådsremiss möjliggör en övergång till elektroniska rutiner för ingivning av stämningsansökningar och förundersöknings- Prop. 2011/12:126 protokoll. nal innebär detta mindre arbete. Stämningsansökningar och förundersökningsprotokoll kommer endast i undantagsfall att behöva skickas per post till domstolarna vilket leder till förenklad ärendehantering och minskade pappers- och portokostnader. Eftersom leveransen kan garanteras vid elektronisk överföring kommer det heller inte att behövas några åtgärder från personalens sida för att konstatera att en postbefordran eller en överföring per telefax har nått mottagaren. Som och påpekar innebär en övergång till elektroniska rutiner att domstolarna i viss utsträckning kan behöva skriva ut stämningsansökningar och förundersökningsprotokoll, t.ex. för att kunna genomföra en huvudförhandling på ett ändamålsenligt sätt eller för arkivering. har dock, tillsammans med övriga myndigheter som berörs av arbetet med rättsväsendets informationsförsörjning, fått i uppdrag att arbeta för en anpassning av verksamheten till införandet av ett strukturerat elektroniskt informationsflöde så att den effektivitets- och kvalitetsnytta som skapas tillvaratas fullt ut. Vidare pågår ett arbete i med att ta fram en ny reglering för personuppgiftsbehandling i domstolarna där frågan om elektroniskt bevarande ska regleras. Regeringen bedömer därför att det endast bör finnas behov av att skriva ut stämningsansökningar och uppgifter ur förundersökningsprotokoll. De kostnader som kan uppkomma till följd av detta kan enligt regeringens bedömning hanteras inom befintligt anslag. För enskilda bör lagförslagen kunna medföra fördelar i form av bl.a. kortare handläggningstider. Förslagen skapar förutsättningar för att elektronisk ingivning av stämningsansökningar och förundersökningsprotokoll helt kan ersätta pappershanteringen, vilket kommer att innebära en minskad pappersanvändning. Dessutom kommer behovet av postbefordran, med de transporter som är förknippade med detta, att minska. Regeringen bedömer därför att förslagen kommer att ha en positiv påverkan på miljön. Förslaget till lag om ändring i 45 kap. 4 § I stämningsansökan ska åklagaren uppge: 2.målsäganden, om någon sådan finns, 3.den brottsliga gärningen med uppgift om tid och plats för dess förövande och de övriga omständigheter som behövs för dess kännetecknande samt de bestämmelser som är tillämpliga, 4.de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis, samt 5.de omständigheter som gör domstolen behörig, om inte behörigheten framgår på annat sätt. Vill åklagaren i samband med att åtalet väcks även väcka talan om enskilt anspråk enligt 22 kap. 2 §, ska åklagaren i ansökan lämna uppgift om anspråket och de omständigheter som det grundas på samt de bevis som åberopas och vad Prop. 2011/12:126 som ska styrkas med varje bevis. Om den tilltalade är eller har varit anhållen eller häktad på grund av misstanke om brott som omfattas av åtalet, ska åklagaren ange detta i stämningsansökan. Uppgift ska dessutom lämnas om tiden för frihetsberövandet. Har åklagaren några önskemål om hur målet ska handläggas, bör dessa anges i stämningsansökan. Ansökan ska vara undertecknad av åklagaren. En ansökan som ges in på elektronisk väg ska vara undertecknad med en elektronisk signatur enligt 2 § lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer eller överföras på ett sätt som uppfyller motsvarande krav på säkerhet. Paragrafen behandlar vad en stämningsansökan som ges in av en åklagare i brottmål ska innehålla. Övervägandena finns i avsnitt 6. Kravet i femte stycket att stämningsansökan ska undertecknas av åklagaren kompletteras med en bestämmelse som föreskriver att en ansökan som ges in på elektronisk väg ska vara undertecknad med en elektronisk signatur enligt 2 § lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer eller överföras på ett sätt som uppfyller motsvarande krav på säkerhet. Som en första möjlighet kan en stämningsansökan som ges in elektroniskt till domstol alltså undertecknas med en elektronisk signatur enligt 2 § lagen om kvalificerade elektroniska signaturer. En elektronisk signatur anges där som data i elektronisk form som är fogad till eller logiskt knuten till andra elektroniska data och som används för att kontrollera att innehållet härrör från den som framstår som utställare och att det inte har förvanskats (se närmare prop. 1999/2000:117 s. 39). Som ett alternativ till undertecknande med en elektronisk signatur kan utställare och innehåll säkerställas genom överföringen som sådan, förutsatt att denna uppfyller motsvarande krav på säkerhet som den elektroniska signaturen. Ändringen möjliggör för åklagare att ge in stämningsansökan enbart på elektronisk väg. Övriga ändringar är endast språkliga. 45 kap. 7 § Har förundersökning ägt rum i målet, ska åklagaren, då åtalet väcks eller därefter, till rätten ge in protokoll eller anteckningar från förundersökningen samt de skriftliga handlingar och föremål som åberopas som bevis. Sådant som inte rör åtalet bör dock inte ges in. I paragrafen anges vad åklagaren ska ge in till rätten vid väckande av åtal. Övervägandena finns i avsnitt 7. Kravet på att protokoll eller anteckningar från förundersökningen ska ges in till rätten i utskrift tas bort. Därmed finns det inte något hinder mot att åklagaren ger in de aktuella handlingarna enbart i elektronisk form. Övriga ändringar är endast språkliga. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 45 kap. 4 och 7 §§ ska ha följande lydelse. I stämningsansökan ska åklagaren uppge: 2.målsäganden, om någon sådan finns, 3.den brottsliga gärningen med uppgift om tid och plats för dess förövande och de omständigheter, som behövs för dess kännetecknande, samt de bestämmelser som är tillämpliga, 4.de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis, samt 5.de omständigheter som gör domstolen behörig, om inte behörigheten framgår på annat sätt. Vill åklagaren i samband med att åtalet väcks även väcka talan om enskilt anspråk enligt 22 kap. 2 §, ska i ansökan lämnas uppgift om anspråket och de omständigheter som det grundas på samt de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis. Om den tilltalade är eller har varit anhållen eller häktad på grund av misstanke om brott som omfattas av åtalet, ska åklagaren ange detta i stämningsansökan. Uppgift ska dessutom lämnas om tiden för frihetsberövandet. Har åklagaren några önskemål om hur målet ska handläggas, bör dessa anges i stämningsansökan. Ansökan ska vara undertecknad Ansökan ska förses med en säkerställbar uppgift om den åkla- gare som ansöker om stämning. Har förundersökning ägt rum i målet, skall åklagaren, då åtalet väcks eller därefter, till rätten ge in utskrift av protokoll eller anteckningar från förundersökningen samt de skriftliga handlingar och föremål som han vill åberopa som bevis. Sådant som inte rör åtalet, bör dock inte ges in. Har förundersökning ägt rum i målet, ska åklagaren, då åtalet väcks eller därefter, till rätten ge in protokoll eller anteckningar från förundersökningen samt de skriftliga handlingar och föremål som han vill åberopa som bevis. Sådant som inte rör åtalet, bör dock inte ges in. 1Senaste lydelse 2005:683. 2Senaste lydelse 1987:747. Efter remiss har yttrande över promemorian Framställning om ändringar i lämnats av ombudsmän, över och , , , , , , , , , , , , , , , , , Statskontoret, E-delegationen, vid , och . har avstått från att yttra sig. har inte hörts av. Härigenom föreskrivs att 45 kap. 4 och 7 §§ ska ha I stämningsansökan skall åkla- I stämningsansökan ska åkla- 1. den tilltalade, 1. den tilltalade, 2. målsäganden, 2. målsäganden, 3. den brottsliga gärningen med 3. den brottsliga gärningen med uppgift om tid och plats för dess uppgift om tid och plats för dess förövande och de övriga omstän- förövande och de övriga omstän- digheter, som behövs för dess digheter som behövs för dess kännetecknande, samt de bestäm- kännetecknande samt de bestäm- melser, som är tillämpliga, melser som är tillämpliga, 4. de bevis 4. de bevis vad som skall styrkas med varje vad som ska styrkas med varje 5. de omständigheter 5. de omständigheter domstolen behörig, om inte behö- domstolen behörig, om inte behö- righeten framgår på annat sätt. righeten framgår på annat sätt. Vill åklagaren i samband med Vill åklagaren i samband med att åtalet väcks även väcka talan att åtalet väcks även väcka talan om enskilt anspråk enligt 22 kap. om enskilt anspråk enligt 22 kap. 2 §, skall i ansökan lämnas uppgift 2 §, ska det i ansökan lämnas upp- om anspråket och de omständig- gift om anspråket och de omstän- heter som det grundas på samt de digheter som det grundas på samt bevis som åberopas och vad som de bevis som åberopas och vad skall styrkas med varje bevis. som ska styrkas med varje bevis. Om den tilltalade är eller har Om den tilltalade är eller har varit anhållen eller häktad på varit anhållen eller häktad på grund av misstanke om brott som grund av misstanke om brott som omfattas av åtalet, skall åklagaren omfattas av åtalet, ska åklagaren Uppgift skall dessutom lämnas om Uppgift ska dessutom lämnas om tiden för frihetsberövandet. tiden för frihetsberövandet. om hur målet skall handläggas, bör om hur målet ska handläggas, bör dessa anges i stämningsansökan. dessa anges i stämningsansökan. Ansökan ska vara undertecknad 1Senaste lydelse 2005:683. nad av åklagaren. En ansökan som ges in på elektronisk väg ska vara undertecknad med en elektronisk signatur enligt 2 § lagen (2000:832) om kvalificerade elek- troniska signaturer eller överföras på ett sätt som uppfyller motsva- rande krav på säkerhet. Har förundersökning ägt rum i målet, skall åklagaren, då åtalet väcks eller därefter, till rätten ge in utskrift av protokoll eller anteckningar från förundersökningen samt de skriftliga handlingar och föremål som han vill åberopa som bevis. Sådant som inte rör åtalet, bör dock inte ges in. Har förundersökning ägt rum i målet, ska åklagaren, då åtalet väcks eller därefter, till rätten ge in protokoll eller anteckningar från förundersökningen samt de skriftliga handlingar och föremål som han eller hon vill åberopa som bevis. Sådant som inte rör åtalet bör dock inte ges in. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1987:747. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet , f.d. regeringsrådet och justitierådet Per Virdesten. Elektronisk stämningsansökan i brottmål Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i . Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: I remissen föreslår regeringen att det nuvarande kravet på att stämningsansökningar ska vara undertecknade av åklagaren modifieras så att det blir möjligt att ge in sådana ansökningar på elektronisk väg. Vidare föreslås att förundersökningsprotokoll ska kunna ges in i elektronisk form. 45 kap. 4 § Femte stycket innehåller ett formkrav beträffande stämningsansökningar. De ska undertecknas av åklagaren. I remissen föreslås att detta formkrav kompletteras med möjlighet för åklagaren att i stället för att signera stämningsansökan med sin egenhändiga namnteckning använda sig av antingen elektronisk signatur eller en särskilt säker rutin för elektronisk överföring av stämningsansökan till domstolen. Enligt förslaget ska en åklagare kunna ansöka om stämning på elektronisk väg. Ansökan ska då i första hand vara undertecknad med en elektronisk signatur enligt 2 § lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. Syftet är att säkerställa utställaren, dvs. åklagaren, och innehållet i stämningsansökan. Som ett alternativ bör det enligt remissen vara godtagbart att överförandet av stämningsansökan sker på ett sådant sätt att motsvarande säkerhet uppnås. Detta får förstås så att utställarens identitet ska säkerställas på ett lika säkert sätt som med en elektronisk signatur. Detta bör komma till tydligare uttryck i lagtexten. Lagrådet föreslår att stycket ges följande lydelse: Ansökan ska vara undertecknad av åklagaren. En ansökan som ges in på elektronisk väg ska vara undertecknad med en elektronisk signatur enligt 2 § lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer eller överföras på ett sätt som uppfyller minst lika höga krav på säkerhet som en elektronisk signatur. Lagrådet vill tillägga att en föreskrift om att stämningsansökningar som förs över på elektronisk väg från åklagaren till domstolen ska hanteras enligt en särskilt säker datarutin inte är ett formkrav på samma sätt som kravet på egenhändig namnteckning eller elektronisk signatur. Lagrådet ifrågasätter om det inte är enklare att avskaffa formkravet och i stället i en ny punkt 6 i första stycket föreskriva att i stämningsansökan ska uppgift lämnas om åklagarens namn och åklagarmyndighetens adress. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Adelsohn , , , , , Elmsäter- , Hatt, Ek, Regeringen beslutar proposition 2011/12:126 Elektronisk stämningsansökan i brottmål.