prop · GZ0375 · 2012-03-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2011/12:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen . Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de beslut regeringen fat tat med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skri velser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen regerings beslut 1 januari31 . Vidare lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författ ningar och om arbetet med regelförenkling och språkvård. Regelförenkling, språkvård och det offentliga rättsinformations- Miljö- och jordbruksutskottet........................................................ Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet.................................. Utdrag ur regeringsprotokollet ............................... Regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut, senast i skr. 2010/11:75. Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilka meddelar regeringen sina beslut. Redogörelsen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till rege ringen, men även äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporte rats som slutbehandlade av regeringen har tagits med. Utöver själva redogörelsen för riksdagsskrivelsernas behandling har re geringen i de senaste årens skrivelser redovisat regelbeståndet och regel Utformningen av redogörelsen för har det upprättats en ny redogörelse för behand lingen av skrivelser till regeringen. redogörelsen avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits under tiden 1 januari31 . För att underlätta för riksdagsutskot ten att vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete få en så aktuell bild som möjligt har redovisningen fått omfatta även vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens utgång. rande har använts om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rappor teras som slutbehandlade. Liksom tidigare är redogörelsen uppställd departementsvis, som regel efter det departement riksdagsskrivelsen har ställts till. kan dock inte upprätthållas fullt ut. Vissa departement har upphört, till kommit eller ändrat namn och även med i övrigt bibehållen departements organisation har ärendegrupper flyttats mellan olika de I sådana fall redovisas riksdagsskrivel serna under de departement som är ansvariga för beredningen av sakfrågorna enligt uppdelningen i bilagan till förordningen (1996:1515) med instruktion för . Inom varje departements område har material grupperats i fyra huvud avsnitt, nämligen först de äldre riksmötena, därefter riksmötena /10 och 2010/11 och sist tiden fram till juluppehållet av det nu pågående riks mötet /12. Redovisningen omfattar alla till regeringen ställda riks dagsskrivelser fr.o.m.nr 148 /11 t.o.m. nr 113 /12. Redovisningen omfattar dessutom de riksdagsskrivelser från tidigare riksmöten som inte har redovisats som slutbehandlade. deringen och uppföljningen av beslut tilldrar sig regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivanden till regeringen ett särskilt intresse. De moment i utskottsbetänkandena som innehåller så dana tillkännagivanden utmärks i redovisningen med en asterisk (*). De departementsvisa avsnitten kompletteras med två register. kronologiskt uppställt och innehåller hänvisningar om var i redogörel Skr. 2011/12:75 sen varje riksdagsskrivelse återfinns, uppgift om vilket riksdagsutskott som berett ärendet och om regeringen har slutbehandlat skrivelsen eller ej. I det andra registret, som innehåller samma sakuppgifter, är riksdags skrivelserna grupperade efter de utskott där ärendena beretts. Ett viktigt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdags skrivelserna utgör lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grunden för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. Därför läm nas i detta sammanhang en aktuell redovisning av regelbeståndet och re gistreringen av regler. Stort avseende fästs vid regelfrågor och konsekvenser av regler. bedrivs ett omfattande arbete med att ompröva reg ler i takt med att resultat- och målstyrningen utvecklas. Syftet med detta arbete är att bättre anpassa reglerna till de aktuella målen för verksamhe terna och att så långt det går begränsa antalet regler. Till regelarbetet hör också att få en bättre struktur i reglerna och ett enkelt och klart språk. In ledningsvis redovisas därför information om regelverket samt arbetet med regelförenkling, språkvård och det offentliga rättsinformationssystemet. Regelförenkling, språkvård och det offentliga rättsinformationssys- Arbetet med att upprätta konsekvensutredningar i samband med författ ningsskrivning har genom olika styrdokument1 gjorts mer enhetligt för kommittéer, och myndigheter. kvensutredning som belyser ett förslags effekter, både positiva och nega tiva, ska upprättas och samma krav på innehåll och kvalitet gäller för alla Genom detta arbetssätt nås synergieffekter, transparens och Arbetet med att upprätta konsekvensutredningar måste kon tinuerligt utvecklas för att de beslut och politiska prioriteringar som görs ska bygga på ett så bra beslutsunderlag som möjligt. I sin årsrapport för 2011 gör den reflektionen att konkreta krav i utredningsdirek tiv ökar förutsättningen för att kommande betänkanden innehåller en kon sekvensutredning av hög kvalitet. Större fokus läggs nu vid att uppdragen till kommittéerna innehåller tydliga skrivningar om konsekvensutredning ar och vad dessa bör innehålla. Om ett förslag till nya eller ändrade regler kan få effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar, konkur rensförmåga eller villkor i övrigt kan det bli aktuellt att låta Reglers effekter för företag Förenklingar i vardagen för entreprenörer och företag i är cen tralt i regeringens arbete med att skapa förutsättningar för fler och väx Genom att skapa ett ändamålsenligt regelverk och minska företagens kostnader blir det enklare och mer lönsamt att starta och driva Enklare regler sänker trösklarna för att vara företagare så att fler företag startas och växer i . Stor potential finns att förenkla för företagen genom samordning och översyn av regler och i tillämpningen Regeringens förenklingsarbete har som utgångspunkt den var dag företagen lever i och de processer som företagen måste följa för att Det fortsatta förenklingsarbetet kommer därför i stor ut sträckning att utgå från hur företagen påverkas av regelverken samt foku sera på företagens kontakter med myndigheter. För att uppnå regeringens övergripande mål i regelförenklingsarbetet, att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag, har arbetet med att förenkla för företa gen på regional och lokal nivå intensifierats. breddat arbetet med regelförenkling till att även omfatta den regionala och och sina uppdrag om hur man kan förenkla för företagen på Med rapporterna som grund och för att förenklingsarbetet ska 1 För kommittéerna gäller bl.a. 15a§ kommittéförordningen (1998:1474). kansliet tillämpas riktlinjer för arbetet med konsekvensutredningar i som en statssekreterargrupp med särskilt ansvar för regelförenklingsarbetet fastställt. valtningsmyndigheter under regeringen gäller förordningen (2007:1244) om konsekvensut redning vid regelgivning. få större genomslagskraft på regional och lokal nivå uppdrog regeringen . åt (N2011/4040/ENT) och samtliga läns styrelser (N2011/4051/ENT) att av genomföra in satser för att förenkla för företagen på såväl nivå som länsnivå. i gavs i uppdraget ansvar för att driva och samordna länsstyrelsernas arbete i denna del. 20oktober 2011 åt tretton myndigheter att genomföra insatser för att möj liggöra ett framtida förenklat och minskat uppgiftslämnande för företagen (N2011/5884/ENT). gavs rollen som samordnare och koor dinator i arbetet. Uppdraget är ett led i regeringens fortsatta arbete med att förenkla och minska företagens uppgiftslämnande till myndigheter. Det bör framhållas att i ett framgångsrikt arbete med att förenkla för företagen är regelförenkling, tillväxt i ekonomin och ökad sysselsättning nära förknippade med varandra. Det är inte bara de direkta kostnaderna som påverkar företagen. Indirekta kostnader i form av samhällsekono miska kostnader genom konkurrensbegränsningar, tillväxthinder och inflexibilitet hos företagen i att anpassa sig till marknadens krav som följer av en hög regelbörda, är ansenliga. Sannolikt är dessa mer betydel sefulla än de direkta kostnader som företagen har för att efterleva regler (se vidare Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, regelbördan och ekonomisk utveckling en forskningsöversikt [2010:07] och regelbördans ekonomiska effekter en teoretisk och empirisk analys, dnr 2010/017). Att sänka de administrativa kostnaderna är ett viktigt in slag i regeringens arbete. Minskade administrativa kostnader ger möjlig het till ökad produktivitet genom att mer resurser kan användas till att driva och utveckla verksamheten. Myndigheten för tillväxtpolitiska stu dier och analyser (Tillväxtanalys) har ett uppdrag att ta fram beräknings stöd för hur kostnader och intäkter kan analyseras och beskrivas på ett strukturerat sätt i konsekvensutredningar (N2011/4209/ENT). drag bygger vidare på resultaten från de ovan nämnda studierna och ska I enlighet med uppdraget i regle nytt dataverktyg till stöd för beräkning av de administrativa kostnaderna i en konsekvensutredning. Tillväxtanalys har i regleringsbrevet i uppdrag att undersöka vilka regelområden och var i tillämpningen av dessa som tillväxthämmande faktorer för små- och medelstora företag kan Utgångspunkten i undersökningen ska vara de regelområden som bedöms ha stor betydelse för företagens tillväxt och som kan ge effekter för företagen, i första hand inom områden som investeringar eller som innebär inträdesbarriärer till företagande eller marknader. sådana områden ska ske utifrån internationella jämförelser som exempel vis index Cost of Doing Business. så beakta de internationella undersökningar som finns på området i syfte att få kunskap om och i så fall hur skiljer sig från andra länder och vad detta kan få för konsekvenser för tillväxten hos företag. Arbetet med att stärka användningen av konsekvensutredningar i sam band med nya och ändrade regler fortsätter. , som varit verk samt och ska verka t.o.m. , ska bistå regeringen och myndigheterna i arbetet med regelförenklingar Skr. 2011/12:75 för företagen. består av en ordförande och tre andra ordinarie ledamöter samt fyra ersättare. Till finns ett sekretariat om elva personer knutet. ska granska utformningen av förslag till nya och ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. ska ta ställning till om regelgivarna genomfört föreskrivna konsekvensutredningar och bedöma om nya och ändrade regler utformas så att de uppnår sitt syfte på ett enkelt sätt till en, relativt sett, låg adminis trativ kostnad för företagen. ska även bedöma konsekvensut redningarnas kvalitet samt följa utvecklingen inom regelförenklingsområ det och lämna information och råd som kan främja en kostnadsmedveten och effektiv regelgivning. Av årliga rapport till ()2 framgår att de flesta förslag till avstyr kande av en regel beror på att de administrativa effekterna för företagen inte har beskrivits tillräckligt utförligt. Enligt tilläggsdirektiv (2011:71) beslutade ska i större utsträckning än ti digare bl.a. i sina yttranden lämna tydlig vägledning till regelgivaren om hur konsekvensutredningarna bör kompletteras och i sin rådgivande roll prioritera stödet till kommittéerna i deras arbete med att upprätta konse kvensutredningar (dir. 2011:71). Vidare ska rådet bistå regelgivarna om dessa begär det med att granska konsekvensutredningar på sådana förslag från Europeiska unionen (EU) som bedöms ha stor påverkan på företag i och lämna råd om vad en svensk konsekvensutredning bör inne hålla. Regelförenkling inom Europeiska unionen Regelförenkling var en högt prioriterad fråga under det svenska ordfö randeskapet i EU och fortsätter att vara det för regeringen. Vid mötet för antogs slutsatser om det horison tella arbetet med att åstadkomma bättre lagstiftning, särskilt när det gäller frågorna om att förenkla regelverken, minska de administrativa bördorna, förbättra användningen av och kvaliteten på konsekvensbedömningar samt förbättra samrådet med olika intressenter. Rådsslutsatserna innehål ler även förslag till den framtida agendan för att åstadkomma bättre lag stiftning på EU-nivå. Europeiska kommissionen har antagit ett nytt förenklings- och åtgärdsprogram för att bl.a. stärka arbetet med att förenkla regler. Programmet ska gälla och är viktigt för att nå de ambitiösa mål för smart hållbar tillväxt som satts upp genom 2020-strategin. Programmet, som kommissionen valt att kalla Smart Regulation, syftar till att förenkla gällande regler och öka kvaliteten och användningen av konsekvensutredningar när nya regler utarbetas för att på så sätt minska de administrativa bördorna för företagen i . Inom ramen för Smart Regulation avser kommissionen att utveckla en metod för att systematiskt och i efterhand kunna utvärdera effekterna av genomförd lagstiftning. 2 , dnr 2012/679/ENT. möte för antogs slutsatser om kom Skr. 2011/12:75 missionens nya förenklings- och åtgärdsprogram för smart lagstiftning. oktober antog det polska ordförandeskapets fram stegsrapport om arbetet med att minska de administrativa bördorna inom EU. antog slutsatser om arbetet med konsekvensutredningar i rådet. lyfte det i sina slutsatser , juni, ok tober och december fram att regelbördan för framförallt små och medel stora företag borde minska på EU-nivå och nationell nivå. det fram att kommissionen skulle genomföra en granskning av EU-lag stiftning i syfte att se var det är möjligt att från lagstiftningen undanta mikroföretag och införa lättnader för små och medelstora företag. missionen presenterade därför en rapport som be lyser hur kommissionen kommer att arbeta för att stärka principen tänk småskaligt först när den tar fram ny lagstiftning. att kommissionen kommer att använda sig av en om vänd bevisbörda vid utformning av regler. Detta innebär att utgångs punkten är att mikroföretag ska antas vara undantagna från lagstiftningen samt att små och medelstora företag ska ha lättnader från regleringen, om det inte särskilt anges varför de ska omfattas av lagstiftningen. Regelförenkling utanför Europeiska unionen Regelförenkling fortsätter att vara en viktig fråga för flera länder även utanför Europeiska unionen, vilket bl.a. arbetet inom ramen för Bland flera intressanta projekt har denna kommitté arbetat med att ta fram nya rekommen dationer när det gäller Regulatory Policy and Governance. tionerna kan i någon mån sägas uppdatera tidigare Recommendations on Improving the Quality and Government Regulation , Report to Ministers on Regulatory Reform och Guiding Principles on Regulatory Quality and Performance . Mot bakgrund av de framsteg som gjorts på flera håll och i flera avseenden i regelreforme ringsarbetet, finner att tiden nu är mogen för att gå vidare med nya rekommendationer som täcker in flera centrala regelreformerings- och Rekommendationerna förväntas antas slutligt under De kommer förvisso inte att vara bindande i sig men de för väntas i ett senare skede efterlevas av medlemsländerna i den utsträckning de inte har genomförts. Språkvård för bättre offentliga texter Ett klart och enkelt språk är avgörande för regelkvaliteten och för en väl fungerande kommunikation mellan myndigheter och medborgare, såväl nationellt som inom EU. I finns språkexperter knutna till Språkexperterna finns i granskningskansliet De arbetar, förutom med den språkliga gransk ningen av bl.a. lag- och förordningstexter, även med rådgivning, utbild ning och annan vägledning i textarbetet. Språkexperterna deltar även som Skr. 2011/12:75 experter i vissa utredningar som har till uppgift att arbeta om komplicerad De medverkar också till att ta fram de handböcker och pro memorior från Statsrådsberedningen där språk- och textfrågor ingår. Språkexperterna ägnar sig även åt EU-språkvården. för EU-språkvården är att underhålla ett nätverk av kontaktpersoner i EU- språkliga frågor på alla departement och på ett 40-tal myndigheter. nom nätverket kan översättarna i EU:s institutioner snabbt få råd i t.ex. Kontakten med EU-institutionerna upprätthålls också genom att EU-språkvården deltar i vissa möten med chefer och juristlingvister vid institutionernas svenska översättningsavdelningar. om EU-språk på finns t.ex. handledningar och riktlin jer som gäller för EU-texter. Det offentliga rättsinformationssystemet utvecklas och förnyas kontinu All information som ska ingå i systemet är i huvudsak tillgänglig genom en gemensam ingångssida på internet: . informationssystemet innehåller föreskrifter av olika slag, både sådana som publiceras i () och sådana som publi ceras i någon myndighets författningssamling. förarbeten till lagstiftning, rättspraxis, vissa vägledande avgöranden i för valtningsärenden från centrala statliga myndigheter under regeringen och visst internationellt material. formationssystemet också en sammanställning av domstolars avgöranden enligt lagen (2009:1058) om förtursförklaring i domstol. prövar själva om ett avgörande bör ingå i sammanställningen. muner och landsting har möjlighet att ansluta sig till rättsinformations systemet, men det har ännu inte skett. i rättsinformationsförordningen (1999:175). Nästan all information i rättsinformationssystemet tillhandahålls utan Detta är betydelsefullt ur ett demokratiskt perspektiv. Rättsinformationen finns i ett stort antal databaser runt om i landet. Innehållet i systemet är dock med teknikens hjälp tillgängligt för använ darna på ett enhetligt och samlat sätt via den gemensamma ingångssidan Lagrummet på internet. Varje offentligt organ som deltar i rättsinforma tionssystemet ansvarar för att informationen sprids elektroniskt och att den är korrekt och aktuell. För samordningen av rättsinformationssyste met finns det en samordningsmyndighet, som Inom samordningsmyndigheten finns det ett råd med högst 14 ledamöter, som representerar de deltagande myndigheterna. Ständiga representanter i detta råd är och Domstolsver Ytterligare fem myndigheter ingår i rådet för en begränsad tid. Utvecklingen av systemet bör vara låst till gemensamma standarder för märkning, strukturering och sökning. Informationen i systemet bör kunna grupperas och presenteras på flera olika sätt och det bör finnas länkar mellan olika informationskällor. Ett arbete pågår med att förbätt ra det offentliga rättsinformationssystemet, För att göra det möjligt att strukturera infor Skr. 2011/12:75 mationen så att den blir sammanhållen med hjälp av länkar och sökbar, bedrivs ett arbete inom projektet som syftar till att de organ som produce rar rättsinformation ska kunna publicera informationen på en central tek nisk plattform som tillhandahålls av samordningsmyndigheten. kungörs författningar i den tryckta pappersversionen av . En utredare har föreslagit att författningar i framti den i stället ska kungöras elektroniskt på en särskild webbplats för ända målet (SOU 2008:88). Regeringen har uppdragit åt en sakkunnig person att inom ta fram förslag till en sådan lösning. Uppdra get ska redovisas . Antalet gällande grundförfattningar per är 3840. Av dessa är 1327 lagar. Motsvarande siffror per var 3819, varav 1331 lagar. har EU-direktiv genomförts i 82ändringsförfattningar (48 lagar och 34 förordningar) och 28 nya grundförfattningar (14 lagar och 14 förordningar) enligt de nothänvis ningar som finns i ingressen till varje författning som genomför EU- direktiv. Elektronisk tillgång till finns framför allt i databasen (). lägger också ut sina utslag samt på sin egen webbplats på Internet () Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i SFS var 1609. Av dessa författningar var 173 grundförfattningar (32 lagar och 141 förordningar m.m.). Den siffran kan jämföras med 2076 , 1 608 och 1 444 . Fördelningen på departementsområde av per den Skr. 31december 2011 är följande. Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar den sista decem ber 2011 har beräknats till ca 7500. Det innebär en ökning med ca 200 regelrubriker innan. Uppgifterna i myndigheternas regelför teckningar är emellertid osäkra. Det är exempelvis inte säkert att begrep pet grundförfattning definieras på samma sätt hos olika myndigheter. Det är inte heller säkert att alla myndighetsföreskrifter registreras i rättsinfor mationssystemet. Antal regelrubriker per departementsområde är ungefär följande (avrundade hundratal) Utgiftsområde 1 Prop. 2010/11:1, bet. redovisad, se skr. 2010/11:75 (p.SB 9) Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 3 om effektivare användning av resur- ser*: genomför ett löpande översyns- och utveck lingsarbete för att effektivisera . Med anledning av beslut om neddragning av anslag med infördes anställningsstopp med sär skild prövning. var antalet tjänstgörande 4471 st. uppgick antalet till 4345 st. har det således skett en minskning med 126 tjänstgörande. Vidare beslu tades om nedläggning av fem ambassader, placerade i , , , och . Avveck lingen av de fyra sistnämnda har avbrutits. genomfördes en större omstrukturering av i syfte att säkerställa hög kvalitet i förvaltningsstödet samt för att fortsatt utvecklingsarbete ska kunna ske inom tillgängliga ekonomiska ramar. Momentet är slutbehandlat. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 2010/11:KU10 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. 3.nr 225 Kommittéberättelse 2011 2010/11:103, bet. 2010/11:KU27 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen Skr. 2010/11:105, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regering en 2010/11:75, bet. 2010/11:KU21 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. 6.nr 292 Granskningsbetänkande . 2010/11:KU20 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Utgiftsområde 1 Prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:KU1 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende , för europapolitiska studier samt anslaget 6:4 Svensk författningssam ling. Familjerättsliga frågor, m.m. 1998/99:L420, bet. redovisad, se skr. 1999/2000:75 (p.Ju 66), 2000/01:75 (p.Ju 41), 2001/02:75 (p.Ju 34), 2002/03:75 (p.Ju 23), 2003/04:75 (p.Ju 17), 2004/05:75 (p.Ju 11), 2005/06:75 (p.Ju 6), 2006/07:75 (p.Ju 5) 2007/08:75 (p.Ju 3), 2008/09:75 (p.Ju 1), 2009/10:75 (p.Ju 1) och 2010/11:75 (p.Ju 1). Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 14 om juridiskt biträde för barn*: Frågan behandlas i propo sitionen Barns möjlighet att få vård (prop. 2011/12:53) som besluta des av regeringen (jfr p. Ju 11). Momentet är slutbehandlat. Upphovsrätten och offentlighetsprincipen Prop. 1999/2000:35, bet. redovisad, se skr. 2000/01:75 (p.Ju 53), 2001/02:75 (p.Ju 38), 2002/03:75 (p.Ju 25), 2003/04:75 (p.Ju 19), 2004/05:75 (p.Ju 12), 2005/06:75 (p.Ju 7), 2006/07:75 (p.Ju 6), 2007/08:75 (p.Ju 4), 2008/09:75 (p.Ju 2), 2009/10:75 (p.Ju 2) och 2010/11:75 (p.Ju 2). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 3 om frågans fortsatta beredning*: Offentlighets- och sek retesskommittén (Ju 1999:06) har haft i uppdrag att undersöka om det i något fall finns behov av att öka möjligheten att inte tillhan dahålla handlingar som innehåller upphovsrättsligt skyddade verk.