prop · GZ03155 · 2012-06-04 00:00:00 — anför att förslaget att registrerade varumottagare ska betala punktskatt till redan vid importtillfället medför en ökad kostnad för importören. Vidare pekar på att den som tidigare bara fört in varor från tredje land antingen måste börja föra in varor från EU-länder eller ansöka om godkännande som upplagshavare och att det inte framgår av utredningen om förslaget som helhet får försvårande och fördyrande konsekvenser för den gruppen importörer. anser att beskrivningen av de ekonomiska effekterna av de föreslagna ändringarna inte är tillräcklig och att det saknas beräkningar av ökningar respektive minskningar av kostnader för berörda företag. Enligt uppfyller konsekvensutredningen inte de krav som följer av 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. anser att konsekvenserna för berörda parter bör redovisats utförligare. Exempelvis önskar man ett resonemang om konsekvenserna av förslaget att registrerade varumottagare ska betala punktskatt till redan vid importtillfället. Även saknar en analys av vilka ekonomiska och administrativa effekter förslaget att registrerade varumottagare ska betala punktskatt till redan vid importtillfället kommer att innebära för berörda företag. Regeringen hänvisar till vad som sägs ovan samt till vad som anförs i avsnitt 4.2. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att förslagen kan medföra viss kostnadsökning samt extra administration. 10.2Anpassning av vissa bestämmelser avseende beskattningsdatabas Regeringens bedömning: Förslaget får inga offentligfinansiella effekter. Ändringarna medför inte några ökade kostnader för eller Förslagen medför inte ökad arbetsbörda eller ökade kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Vad gäller kostnader se avsnitt Skälen för regeringens bedömning: De föreslagna ändringarna inne- bär att bestämmelserna om beskattningsdatabas bättre stämmer överens med de förändringar som föranleds av det datoriserade systemet, EMCS. Genom ändringarna säkerställs även att genom direktåtkomst får tillgång till de uppgifter som verket har behov av för att kunna genomföra effektiva kontroller. För innebär bestämmelserna om gallring vidare att uppgifter inte behöver bevaras längre än vad som är normalt för uppgifter i beskattningsdatabasen. Förslaget bedöms inte få några offentligfinansiella effekter. bedöms inte medföra några ökade kostnader för eller Förslagen bedöms inte heller medföra ökad arbetsbörda eller ökade kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna. 10.3Ändrade bestämmelser om transportsäkerhet i vissa fall Regeringens bedömning: Förslaget får inga offentligfinansiella effekter. För de företag som hanterar transporter av etylalkohol i bulk kommer en lägre transportsäkerhet att medföra en förbättrad konkurrenssituation i förhållande till företag som hanterar transporter av andra drivmedel. Förslaget medför inte ökade kostnader för . Förslaget medför inte ökad arbetsbörda eller ökade kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Vad gäller kostnader se avsnitt anser att beskrivningen av de ekonomiska effekterna av de föreslagna ändringarna inte är tillräcklig och man saknar beräkningar av ökningar respektive minskningar av kostnader för berörda företag. Enligt uppfyller konsekvensutredningen inte de krav som följer av 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. anser att konsekvenserna för berörda parter inte beskrivs tillräckligt i promemorian, vilket medför att man inte kan ta ställning till de föreslagna ändringarna. () anför att frågan om kravet på säkerheter inte nämns i promemorians konsekvensanalys. Skälen för regeringens bedömning: Etylalkohol används i relativt stor utsträckning som drivmedel. Sådan etylalkohol hanteras i praktiken som en energiprodukt och konkurrerar på marknaden för drivmedel. För de företag som hanterar transporter av etylalkohol i bulk kommer en lägre transportsäkerhet att medföra en förbättrad konkurrenssituation i förhållande till företag som hanterar transporter av andra drivmedel. Förslaget bedöms inte få några offentligfinansiella effekter. Ändringarna bedöms inte medföra några ökade kostnader för eller . Förslagen bedöms inte heller medföra ökad arbetsbörda eller ökade kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna. anser att beskrivningen av de ekonomiska effekterna av de föreslagna ändringarna inte är tillräcklig och man saknar beräkningar av ökningar respektive minskningar av kostnader för berörda företag. Enligt uppfyller konsekvensutredningen inte de krav som följer av 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. anser att konsekvenserna för berörda parter inte beskrivs tillräckligt i promemorian, vilket medför att man inte kan ta ställning till de föreslagna ändringarna. () anför att frågan om kravet på säkerheter inte nämns i promemorians konsekvensanalys. Regeringen hänvisar till vad som sägs ovan om att en lägre transportsäkerhet medför en bättre konkurrenssituation för berörda företag samt konstaterar att kravet på säkerheter behandlas i Prop. 2011/12:155 promemorian. 10.4Flyttningar av varor från små vinproducenter Regeringens bedömning: Förslaget får inga offentligfinansiella effekter och kommer inte att medföra ökade kostnader för . Förslaget kommer inte att öka arbetsbördan eller kostnaderna för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Den bestämmelse som införs i lagen (1994:1564) om alkoholskatt klargör att uppskovsförfarandet är tillämpligt under vissa förutsättningar när avsändarlandet har medgett undantag från villkoren i kapitel 4 i rådets direktiv /118/EG av om allmänna regler för punktskatt och om upphävande av direktiv /12/EEG punktskattedirektivet, se vidare avsnitt 7. Förslaget bedöms inte få några offentligfinansiella effekter och bedöms inte medföra ökade kostnader för . Förslaget bedöms inte öka arbetsbördan eller kostnaderna för de allmänna förvaltnings- domstolarna. 10.5Förbättrade möjligheter till transportkontroll Regeringens bedömning: Förslaget får viss positiv offentligfinansiell effekt. Förslaget innebär att får möjlighet att utföra sina kontroller på ett mer effektivt sätt. Ändringarna medför inte några nämnvärda effekter för och inte heller ökar arbetsbördan eller kostnaderna för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget är till fördel för näringslivet. En fördel kan vara att varor inte behöver lastas av transportmedel och flyttas till kontrollplatser. Vidare kan konkurrens från illegala aktörer komma att hindras i större utsträckning. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Vad gäller kostnader se avsnitt anser att beskrivningen av de ekonomiska effekterna av de föreslagna ändringarna inte är tillräcklig och man saknar beräkningar av ökningar respektive minskningar av kostnader för berörda företag, särskilt vad gäller de ekonomiska konsekvenserna av de föreslagna kraven som riktas mot lokalens ägare eller nyttjanderättshavare. Enligt uppfyller konsekvensutredningen inte de krav som följer av 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. anser att konsekvenserna för berörda parter inte beskrivs tillräckligt i promemorian, vilket medför att man inte kan ta ställning till de föreslagna ändringarna. Skälen för regeringens bedömning Förslaget syftar till att säkerställa att punktskattepliktiga varor flyttas i enlighet med de krav som ställs upp i punktskattedirektivet och göra det möjligt för att mer effektivt kontrollera hanteringen av punktskattepliktiga varor. Får förslagen avsedd effekt borde skattebortfallet minska något, dels genom beslut om skatt, dels genom en preventiv effekt. Det är emellertid synnerligen svårt att beräkna detta på förhand. För den som äger eller innehar nyttjanderätt till lokal där transportkontroll sker har förslaget den effekten att skyldigheten att tillhandahålla förenklat ledsagardokument sanktioneras med transporttillägg. Det kan inte antas att transporttillägg kommer att påföras i sådan utsträckning att inkomsterna därav får någon beräkningsbar påverkan på statens inkomster. anser att beskrivningen av de ekonomiska effekterna inte är tillräcklig. Regeringen vill här återigen peka på svårigheten med att i förhand beräkna en eventuell minskning av skattebortfallet. Vad gäller den nya möjligheten att ta ut transporttillägg av ägare eller nyttjanderättshavare vidhåller regeringen att någon beräkningsbar påverkan på statens inkomster inte kan antas uppkomma. Konsekvenser för myndigheter och domstolar De föreslagna ändringarna innebär att får möjlighet att genomföra sina kontroller på ett mer effektivt sätt. Ändringarna bedöms inte ge upphov till ändrat resursbehov för verket utan i stället ge utrymme för att befintliga resurser utnyttjas så effektivt som möjligt. De föreslagna ändringarna bedöms inte medföra några nämnvärda effekter för . Förslagen bedöms inte öka arbetsbördan eller kostnaderna för de allmänna förvaltningsdomstolarna. och anser att beskrivningen av de ekonomiska effekterna inte är tillräcklig. Regeringen delar inte denna uppfattning. får transporter av punktskattepliktiga varor kontrolleras över hela landet. Det som är nytt med förslaget är att kontrollen kan ske i en lokal där varorna förvaras under flyttningen. Detta bedöms inte medföra någon nämnvärd nackdel för transportbranschen. Genom att kontroller kan ske i lokalen kan även vissa fördelar uppkomma för aktörerna exempelvis genom att varorna inte behöver lastas av transportmedel och flyttas till kontrollplatser. Dessutom leder ett skatte-undandragande till att seriösa näringsidkare kan konkurreras ut av illegala aktörer varför förslagen bör vara till fördel för näringslivet. anser att beskrivningen av de ekonomiska effekterna av de föreslagna ändringarna inte är tillräcklig och man saknar beräkningar av ökningar respektive minskningar av kostnader för berörda företag, Prop. 2011/12:155 särskilt vad gäller de ekonomiska konsekvenserna av de föreslagna kraven som riktas mot lokalens ägare eller nyttjanderättshavare. anser att konsekvenserna för berörda parter inte beskrivs tillräckligt i promemorian, vilket medför att man inte kan ta ställning till de föreslagna ändringarna. Regeringen bedömer att förslaget inte kommer att medföra mer än högst marginella förändringar av kostnaderna för aktörerna. Vad gäller de ekonomiska konsekvenserna av de föreslagna kraven som riktas mot lokalens ägare eller nyttjanderättshavare bedömer regeringen att en eventuell kostnadsökning endast blir marginell. 11.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt Första stycket punkt 2 har ändrats för att tydligare beskriva att skattskyldighet för en registrerad varumottagare enligt denna bestämmelse enbart uppkommer när denne i sin egenskap av varu- mottagare tar emot tobaksvaror som flyttats enligt uppskovsförfarandet. Om den som godkänts som registrerad varumottagare hanterar varor på annat sätt kan denne vara skattskyldig enligt andra bestämmelser. Som exempel kan nämnas det fall där den som godkänts som registrerad varumottagare för in eller tar emot beskattade varor till . Eftersom beskattade varor inte omfattas av uppskovsförfarandet kan de varorna inte tas emot i egenskap av registrerad varumottagare. Varorna förs i ett sådant fall inte in till enligt punkten 2 utan i stället enligt punkten 5. Det innebär att dessa varor inte ska tas med i den skatteredovisning som den registrerade varumottagaren ska lämna i punktskattedeklaration. I stället ska skatten redovisas i en särskild skattedeklaration när varorna förs in till . Första stycket punkt 3 har tagits bort eftersom en registrerad avsändare endast är skattskyldig i de situationer där det blir fråga om s.k. oegentlighetsbeskattning. Ändringen innebär inte någon skillnad vad avser kraven i 15 § på ställande av säkerhet för skatten vid flyttningar av varor under uppskov eftersom den skatt som där ska täckas av säkerheten är den skatt som kan påföras vid oegentlighetsbeskattningen. Bakgrunden till ändringen beskrivs vidare i avsnitt 4.4. Punkterna 49 i första stycket har numrerats om. Följdändring med hänsyn till omnumreringen i 9 § första stycket. Följdändring med hänsyn till omnumreringen i 9 § första stycket. I paragrafen anges vem som är skattskyldig för import av skattepliktiga varor från tredje land. Av 19 § följer att det är som beslutar om skatt i dessa fall. Av ett nytt tredje stycke följer att från skattskyldighet vid import undantas varor som avsänds av en registrerad avsändare och flyttas enligt 8 b och 8 c §§. Bestämmelsen utgör ett undantag från huvudregeln om skattskyldighet vid import. För att varorna ska undantas från skattskyldighet måste de anmälas till övergång till fri omsättning enligt tullförfarandet och vid övergången till fri omsättning avsändas av en godkänd registrerad avsändare enligt 15 §. Flyttningen måste vidare ske till någon av de platser eller aktörer som anges i 8 b § och de formella kraven i 8 c § måste vara uppfyllda. Det ankommer på den som hävdar att undantaget från skattskyldighet vid import är tillämpligt att även visa att så är fallet. Om anser att det är tveksamt om kriterierna för undantag är uppfyllda kan de begära att den registrerade avsändaren ger in underlag som visar detta. Att varorna avsänds av en registrerad avsändare och flyttas under uppskovsförfarandet behöver inte alltid innebära att varorna fysiskt förflyttas. I vissa fall förekommer det exempelvis att tullager och skatteupplag befinner sig på samma plats och avsändandet får då förstås i en mer administrativ bemärkelse. Ändringen i första stycket innebär att det är möjligt att bli godkänd som varumottagare om verksamheten endast avser import av varor från tredje land. Bakgrunden till detta är att varor som importeras från tredje land av en registrerad varumottagare genom ändringen i 9 c § och 19 §§ beskattas vid importen. Följdändring med hänsyn till omnumreringen i 9 § första stycket. Av bestämmelsen i sin nya lydelse följer att beslutar om skatten för den som är skattskyldig vid import enligt 9 c § och att skatten ska betalas till . Detta utgör ett undantag från den generella ordningen att beslut om skatt fattas av . Av 34 § femte stycket framgår att för skatt som ska betalas till gäller tullagen. Skatteförfarandelagen (2011:1244) ska således inte tillämpas i dessa fall. Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag. I paragrafen anges när skattskyldigheten inträder. Den andra punkten har tagits bort med hänsyn till att skattskyldigheten för registrerade avsändare i 9 § första stycket 3 har tagits bort. Hänvisningen i den nionde punkten till 19 § fyller inte någon funktion och bör därmed tas bort. Punkterna 39 har numrerats om. I övrigt utgörs ändringarna av följdändringar till följd av omnumreringen av 9 § första stycket. Ändringen i fjärde stycket innebär en korrigering av hänvisningen till 22 f §. I paragrafen regleras skattskyldigheten för import av snus och tuggtobak. Av ett nytt tredje stycke följer att från skattskyldighet vid import från tredje land undantas varor som vid importen ägs av en godkänd lagerhållare. I dessa fall kommer skattskyldighet i stället att uppkomma enligt övriga bestämmelser om skattskyldighet för lagerhållare, t.ex. när snus eller tuggtobak levereras till en köpare som inte är godkänd lagerhållare (29 § punkt 1 a). Bestämmelsen utgör ett undantag från huvudregeln om skattskyldighet vid import. Det ankommer på den som hävdar att undantaget från skattskyldighet vid import är tillämpligt att även visa att så är fallet. Om anser att det är tveksamt om kriterierna för undantag är uppfyllda kan de begära att den godkände lagerhållaren ger in underlag som visar att denne är ägare till varorna. Hänvisningen i den femte punkten till 40 § fyller inte någon funktion och bör därmed tas bort. Av första stycket i sin nya lydelse följer att beslutar om skatten för den som är skattskyldig vid import enligt 37 § och att skatten ska betalas till . Detta utgör ett undantag från den generella ordningen att beslut om skatt fattas av . I de fall varorna enligt 37 § tredje stycket är undantagna från skattskyldighet ska skatt inte betalas till utan till enligt huvudregeln. Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag. Lagen träder i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär bl.a. att äldre bestämmelser om skattskyldighet vid import tillämpas vid import av varor som äger rum före ikraftträdandet. 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt Följdändring med hänsyn till omnumreringen i 8 § första stycket. Av paragrafen, som är ny, följer att varor omfattas av uppskovsförfarandet om de avsänds av en vinproducent som enligt nationella bestämmelser med stöd av artikel 40 i rådets direktiv 2008/118/EG av om allmänna regler för punkt- skatt och om upphävande av direktiv /12/EEG, i det följande punktskattedirektivet, undantas från kraven i kapitel IV i punkskattedirektivet. En förutsättning för att varorna ska omfattas av uppskovsförfarandet är dock att de anses flyttas under uppskovs- förfarande enligt de nationella kraven i avsändarmedlemsstaten. Vidare ska varorna flyttas till en sådan destination som anges i artikel 17 i punktskattedirektivet. I denna artikel anges vilka destinationer varor under ett uppskovsförfarande får flyttas till. Exempelvis får varor under ett uppskovsförfarande flyttas till ett skatteupplag eller en registrerad mottagare. De formella krav på exempelvis elektroniskt administrativt dokument som uppställs i kapitel IV i punktskattedirektivet, och som har sin motsvarighet i 7 c §, gäller således inte för dessa flyttningar. Avgörande för vilka formaliteter som ska gälla för att flyttningen ska anses utgöra en uppskovsflyttning är i stället vad som gäller enligt nationella bestämmelser i avsändarmedlemsstaten. Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag. Första stycket punkt 2 har ändrats för att tydligare beskriva att skattskyldighet för en registrerad varumottagare enligt denna bestämmelse enbart uppkommer när denne i sin egenskap av varumottagare tar emot alkoholvaror som flyttats enligt uppskovsförfarandet. Om den som godkänts som registrerad varumottagare hanterar varor på annat sätt kan denne vara skattskyldig enligt andra bestämmelser. Som exempel kan nämnas det fall där den som godkänts som registrerad varumottagare för in eller tar emot beskattade varor till . Eftersom beskattade varor inte omfattas av uppskovsförfarandet kan de varorna inte tas emot i egenskap av registrerad varumottagare. Varorna förs i ett sådant fall inte in till enligt punkten 2 utan istället enligt punkten 5. Det innebär att dessa varor inte ska tas med i den skatteredovisning som den registrerade varumottagaren ska lämna i punktskattedeklaration. I stället ska skatten redovisas i en särskild skattedeklaration när varorna förs in till . Första stycket punkt 3 har tagits bort eftersom en registrerad avsändare endast är skattskyldig i de situationer där det blir fråga om s.k. oegentlighetsbeskattning. Ändringen innebär inte någon skillnad vad avser kraven i 14 § på ställande av säkerhet för skatten vid flyttningar av varor under uppskov eftersom den skatt som där ska täckas av säkerheten är den skatt som kan påföras vid oegentlighetsbeskattningen. Bakgrunden till ändringen beskrivs vidare i avsnitt 4.4. Första stycket punkterna 49 har numrerats om. Följdändring med hänsyn till omnumreringen i 8 § första stycket. Följdändring med hänsyn till omnumreringen i 8 § första stycket. I paragrafen anges vem som är skattskyldig för import av skattepliktiga varor från tredje land. Av 18 § följer att det är som beslutar om skatt i dessa fall. Av ett nytt tredje stycke följer att från skattskyldighet vid import undantas varor som avsänds av en registrerad avsändare och flyttas enligt 7 b och 7 c §§. Bestämmelsen utgör ett undantag från huvudregeln om skattskyldighet vid import. För att varorna ska undantas från skattskyldighet måste de anmälas till övergång till fri omsättning enligt tullförfarandet och vid övergången till fri omsättning avsändas av en godkänd registrerad avsändare enligt 14 §. Flyttningen måste vidare ske till någon av de platser eller aktörer som anges i 7 b § och de formella kraven i 7 c § måste vara uppfyllda. Det ankommer på den som hävdar att undantaget från skattskyldighet vid import är tillämpligt att även visa att så är fallet. Om anser att det är tveksamt om kriterierna för undantag är uppfyllda kan de begära att den registrerade avsändaren ger in underlag som visar detta. Att varorna avsänds av en registrerad avsändare och flyttas under uppskovsförfarandet behöver inte alltid innebära att varorna fysiskt förflyttas. I vissa fall förekommer det exempelvis att tullager och skatteupplag befinner sig på samma plats och avsändandet får då förstås i en mer administrativ bemärkelse. En ny paragraf införs som innebär att säkerheten vid flyttningar i bulk med fartyg eller via rörledningar av etylalkohol ska ställas med ett belopp som motsvarar av den skatt som belöper på varorna. Paragrafen innebär ett undantag från de allmänna bestämmelserna om beräkning av transportsäkerhet. Undantaget omfattar endast varor med KN-nummer 2207. Etylalkohol med en alkoholhalt överstigande omfattas av detta KN-nummer. För att det ska vara aktuellt att tillämpa bestämmelsen ska flyttningen vidare ske med fartyg eller via rörledning. Utöver detta har undantagsbestämmelsen begränsats till att gälla flyttningar av etylalkohol i bulk. Flyttningar med fartyg av etylalkohol som är förpackad på exempelvis flaskor eller fat omfattas således inte av undantagsbestämmelsen. Vid beräkningen enligt 10 § andra stycket av den skatt som i medeltal belöper på de varor som upplagshavaren flyttar ska således vad avser de flyttningar som här är aktuella ett belopp motsvarande av skatten på varorna tas med i beräkningen. Ändringen i första stycket innebär att det är möjligt att bli godkänd som varumottagare om verksamheten endast avser import av varor från tredje land. Bakgrunden till detta är att varor som importeras från tredje land av en registrerad varumottagare genom ändringen i 8 c och 18 §§ beskattas vid importen. En hänvisning till den nya bestämmelsen 10 a § har lagts till i andra stycket. Av bestämmelsen i sin nya lydelse följer att beslutar om skatten för den som är skattskyldig vid import enligt 8 c § och att skatten ska betalas till . Detta utgör ett undantag från den generella ordningen att beslut om skatt fattas av . Av 34 § femte stycket framgår att för skatt som ska betalas till gäller tullagen. Skatteförfarandelagen (2011:1244) ska således inte tillämpas i dessa fall. Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag. I paragrafen anges när skattskyldigheten inträder. Den andra punkten har tagits bort med hänsyn till att skattskyldigheten för registrerade avsändare i 8 § första stycket 3 har tagits bort. Hänvisningen i den nionde punkten till 18 § fyller inte någon funktion och bör därmed tas bort. Punkterna 39 har numrerats om. I övrigt utgörs ändringarna av följdändringar till följd av omnumreringen av 8 § första stycket. Lagen träder i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär bl.a. att äldre bestämmelser om skattskyldighet vid import tillämpas vid import av varor som äger rum före ikraftträdandet. Vad gäller de ändrade bestämmelserna om transportsäkerhet i 10 a § innebär detta bl.a. att beloppet för transportsäkerheten ska beräknas enligt de äldre bestämmelserna om flyttningen påbörjas före ikraftträdandet.