prop · H0031d21 · 2012-09-21 00:00:00 — Källa: , beräkningar HEK 2010. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Många pensionärer har inkomster av medianinkomsten En pensionär som enbart har garantipension och bostadstillägg har en ekonomisk standard som ligger nära gränsen . Det innebär att det finns en förhållandevis stor grupp som ligger nära gränsen för ekonomisk utsatthet. Relativt små förändringar av inkomster eller olika regelverk som påverkar pensionärer kan därför få stor inverkan på andelen ekonomiskt utsatta.5 Alla pensionärer har dock inte enbart inkomst från grundskyddet. De flesta har även andra inkomster och därutöver även varierande bostadskostnader. Därför visas i diagram 3.8 fördelningen i ekonomisk standard för ålderspensionärer 2010. Diagrammet visar att många pensionärer ligger runt gränsen för låg ekonomisk standard. Det är främst ensamstående som återfinns i denna grupp. Bland sammanboende befinner sig i ett intervall mellan under och av medianen. Motsvarande andel för ensamstående kvinnor och ensamstående män är . Sammantaget visar diagram 3.8 att även små förändringar i befolkningens in- därmed små förändringar i medianinkomsten, lätt medför stora svängningar i andelen ekonomiskt utsatta pensionärer. 5 Här kan kommenteras att personer med låg bostadskostnad och därmed ett lågt bostadstillägg räknas som ekonomiskt utsatta medan personer med en något högre bostadskostnad inte räknas som ekonomiskt utsatta eftersom ett högre bostadstillägg ger en högre ekonomisk standard även om den disponibla inkomsten då bostadskostnaden är betald är densamma för dessa personer. Diagram 3.8 Fördelning i ekonomisk standard bland ålderspensionärerna i förhållande till av medianinkomsten 2010 Källa: beräkningar i HEK 2010. Ett delmål för utgiftsområdet är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Sammanfattningsvis visar analyserna i detta avsnitt att personer som saknar inkomstrelaterad pension har fått ökad nettoinkomst6 realt sett , trots den finansiella krisen. Målet för utgiftsområdet kan i det avseendet anses uppfyllt. 6 Nettoinkomst innebär i detta fall pensionsinkomst efter skatt. Vid dödsfall kan efterlevandepension betalas ut som en tillfällig omställningspension till efterlevande kvinnor och män. Därutöver kan änkepension betalas ut till efterlevande kvinnor enligt övergångsbestämmelser. Änkepension avskaffades i princip , men kan genom långtgående övergångsregler fortfarande beviljas till efterlevande kvinnor. fanns 321 000 kvinnor med änkepension jämfört med knappt 7 000 personer med omställningspension. Utgifterna för änkepension uppgick till medan motsvarande för omställningspensionen var . Medelbeloppet för dem med änkepension var motsvarande belopp för omställningspension var . Omställningspension betalas ut dock enbart fram till personen fyller . Om det finns barn i hushållet finns möjlighet till förlängd omställningspension . Denna kan förlängas ytterligare i det fall det yngsta barnet inte fyllt . Omställningspensionen är inkomstrelaterad och är beroende av den avlidne makens ålderspensionsbehållning. Den som har en låg eller ingen omställningspension alls kan också få garantipension till omställningspension. Garantipensionen är beroende av den avlidnes bosättningstid i och avräkning mot omställningspensionen görs krona för krona. Kvinnornas efterlevandepension är oftast högre än männens. Det beror på att avlidna män i genomsnitt har högre inkomster än avlidna kvinnor. av männen hade en så hög inkomstrelaterad efterlevandepension att garantipension inte betalas ut. Motsvarande andel för kvinnorna var . Andelen med enbart inkomstrelaterad efterlevandepension ökade . Den långsiktiga ökningen beror till största delen på övergångsregler och en förändrad sammansättning av gruppen som får efterlevandepension, men också på den reala inkomstökning som skett . var nivån lägre än året innan och denna tendens finns även inledningsvis . Detta förklaras av de minskade inkomstrelaterade pensionerna 2010 och 2011 vilket innebär minskade pensionsrätter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.9 Andel med enbart inkomstrelaterad efterlevandepension, 2003-juli 2012 Källa: , . Förutom omställningspension och förlängd omställningspension, som betalas ut till både kvinnor och män, kan även änkepension betalas ut. Änkepension betalas emellertid enbart ut till efterlevande kvinnor. På samma sätt som omställningspensionen är änkepensionen uppbyggd med en garantinivå (garantipension) och en inkomstrelaterad del (tilläggspension). Garantipensionen upphör vid medan den inkomstrelaterade änkepensionen är livsvarig. Därutöver finns efterlevandepension till barn i form av barnpension. Barnpensionen redovisas under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. En jämförelse av ekonomisk standard mellan kvinnor med änkepension, ensamstående kvinnor med omställningspension och övriga ensamstående kvinnor i motsvarande åldrar, samtliga utan hemmavarande barn, visas i diagram 3.10. har kvinnor med efterlevandepension betydligt högre ekonomisk standard än övriga ensamstående kvinnor. Änkornas medianinkomst var högre och kvinnor med omställningspension hade en ekonomisk standard på mer än övriga ensamstående kvinnor. är inte skillnaden lika stor i ekonomisk standard mellan grupperna (omställningspension utgår inte efter 65). Medianinkomsten för kvinnor med änkepension var högre 2010 än för övriga kvinnor. Att skillnaden i inkomst är mindre beror dels på att garantipension till änkepension inte betalas ut efter och dels på att änkepensionen samordnas med kvinnans ålderspension i form av 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 tilläggspension från och med 65-årsmånaden (gäller för kvinnor födda eller senare). Diagram 3.10 Ekonomisk standard för kvinnor med efterlevandepension jämfört med övriga ensamstående kvinnor 2010 Inkomst kronor/år Källa: , beräkningar i 2010. Motsvarande skillnad i ekonomisk standard återfinns mellan män med omställningspension och övriga ensamstående män. Liknande skillnad återfinns även för ensamstående män och kvinnor med barn som har omställningspension/förlängd omställningspension och övriga ensamstående med barn. Den ekonomiska standarden är i snitt mellan för ensamstående med omställningspension/förlängd omställningspension och övriga ensamstående i motsvarande åldrar. Ett delmål för utgiftsområdet är att efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Måluppfyllelsen beror i hög grad på vilka perioder som jämförs, dvs. bland annat hur långt efter ett dödsfall mätningen sker. Eftersom änkepension enbart betalas ut till kvinnor har det också betydelse om den efterlevande är man eller kvinna. är det så att kvinnor i högre grad än män är efterlevande och också har ett större behov av efterlevandeskydd. Av diagram 3.10 framgår att änkor i genomsnitt har en högre ekonomisk standard än ensamstående kvinnor som inte är efterlevande. Utifrån detta kan målet anses vara uppfyllt. är ännu en ganska nybildad myndighet. Myndigheten startade sin verksamhet och ansvarar för hela administrationen av den allmänna ålderspensionen och de pensionsrelaterade förmånerna. har fungerat väl. Det har funnits utmaningar under uppbyggnadsfasen, men myndigheten har arbetat aktivt med att åtgärda dem. Ett mål för verksamhet är att administrationen och förvaltningen av ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Ett annat mål är att informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. Vidare finns målsatt att ska minska handläggningstiderna för ärenden om bostadstillägg och återkrav (S2010/3606/SF). har i olika samverkansorgan arbetat för att pensionsspararna ska få mer fullständiga prognoser över sin framtida pension. Det kuvertet informerar bara om den allmänna pensionen, men en mer fullständig pensionsprognos kan pensionsspararen få på webbplatsen , där är en drivande part. Till denna plats levereras även uppgifter om tjänstepension och privat pensionssparande från många bolag. Leveranserna har ökat och levereras av det totala pensionskapitalet till . Den kvarvarande delen är huvudsakligen de kommunala tjänstepensionerna. har antalet registrerade användare på ökat från 1 miljon till 1,4 miljoner användare. deltar även i e-delegationens arbete för att skapa tekniska förutsättningar för bättre pensionsprognoser. undersökning visar att många känner osäkerhet kring hur stor pension man kommer att få. pensioner som något krångligt och svårt. De framtida pensionsnivåerna är också en fråga som har debatterats flitigt i media . Osäkerheten kan innebära en risk för överförsäkring. har på regeringens uppdrag börjat se över hur myndighetens roll kan se ut i frågor som rör pensionssparares och pensionärers behov av kunskap och information för att stärka sin ställning som konsumenter. En viktig del i att effektivisera administrationen är att se över regelverken för att förenkla för pensionärerna, eller förändra arbetssättet så att handläggningen kan bli mer effektiv. Efter förslag från har regeringen lämnat en proposition till om regelförenklingar inom bostadstillägg och efterlevandepension. Stopp av massfondbyten inom premiepensionen genomförde på regeringens uppdrag tekniska åtgärder för att stoppa massfondbyten inom premiepensionssystemet. När förvaltare har genomfört massfondbyten har det medfört stora belastningar på it-system, och för särskilt de mindre fondbolagen har de inneburit likviditetsproblem. Goda resultat i verksamheten har under sitt andra år minskat handläggningstiderna för flera förmåner. Till exempel har handläggningstiden för premiepensionen minskat från 31 , efterlevandepension (nationell) har minskat från 51 och ålderspension för utlandsbosatta har minskat från 265 . Styckkostnaderna har varit oförändrade eller ökat för de flesta förmåner, men ärendebalanserna har minskat för samtliga förmåner utom bostadstillägget. Kvalitetsmätningarna visar att håller en hög materiell kvalitet i handläggningen, dvs. beslutet är rätt och rätt belopp har utbetalats. Det gäller för samtliga processer med undantag av bostadstillägg och återkrav. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Kontrollverksamheten har kommit igång Regeringen har följt etableringen av kontrollverksamheten . har tagit fram en kontrollpolicy för vilket förhållningssätt man ska ha i kontrollarbetet och vilken strategi man ska arbeta efter. Myndigheten utgår från att de försäkrade vill göra rätt för sig, men har en medvetenhet om risken att systemen används felaktigt. Kontrollerna ska vara effektiva och utformas efter riskanalyser. En viktig del är att minimera de oavsiktliga felen. För att uppnå detta är den pågående automatiseringen av förmånsprocesserna väsentlig för framgång. Ärendebalanserna i kontrollverksamheten har minskat , och av de drygt 900 ärenden som har avslutats har 12 polisanmälningar lämnats in. Handläggningstiden för kontrollärenden har i genomsnitt varit . kontroller resulterade i att ställdes i återkrav. får ett antal felaktiga utbetalningar vid dödsfall. Utbetalningen hinner då gå iväg innan myndigheten har fått besked om dödsfallet och blir sedan ett återkrav mot dödsboet. Genom att flytta fram den s.k. brytdagen, tidpunkten för när den månatliga utbetalningsprocessen startar, har minskat de felaktiga utbetalningarna med . Tillgängligheten i kundservice har stabiliserats Regeringen har följt tillgängligheten i kundservice efter att initialt hade stora problem med tillgängligheten. Problemen avhjälptes , och har tillgängligheten varit god. Den genomsnittliga väntetiden har också minskat från över sju . Svenskt Kvalitetsindex mäter Nöjd kund-index för statliga myndigheter. är 64,1, att jämföra med 61,4 för samtliga myndigheter. Av egna kundundersökningar framgår att de flesta får den hjälp de behöver vid kontakt med . De som inte får den hjälp de behöver har oftast frågor om tjänstepensionen eller helheten i pensionen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 För bostadstillägget och återkravsverksamheten har inte uppfyllt regeringens mål om att minska genomströmningstiderna. Även i kvalitetsmätningarna framkommer att dessa verksamhetsområden har stora brister i beslutskvalitet. Kvalitetsuppföljningen visar även på att det finns en del förbättringar kvar att göra inom andra förmåner vad gäller formella krav såsom motivering, kommunicering och hänvisning i besluten. Åtgärder inom bostadstillägget har ännu inte gett effekt blev problemen med handläggningen inom bostadstillägget så akuta att myndigheten beslöt att ta interimistiska beslut för 25 000 ärenden. arbetar enligt en åtgärdsplan som omfattar bl.a. ändrade arbetsprocesser och individuell återkoppling till medarbetarna. Handläggningen kommer även underlättas av att numera får uppgifter direkt från och efterhand även från olika tjänstepensionsbolag. angav i årsredovisningen att brister fanns i den interna styrningen och kontrollen av handläggningstiderna för återkravsärenden. har tagit fram en handlingsplan för återkravsprocessen där man bl.a. förbättrar organisationen, regeltillämpningen och stärker kompetensen. har lyckats väl med att bygga upp verksamheten. Det återstår ett par utmaningar för myndigheten att hantera. Handläggningen av bostadstillägg och återkrav och arbetet med att följa åtgärdsplanerna för dessa processer kommer att vara i fortsatt fokus för regeringen . Regeringens arbete med att bekämpa fel och fusk inom socialförsäkringen fokuserar både på att motverka felaktiga utbetalningar och att förenkla för medborgarna så att det blir lättare att göra rätt, t.ex. genom att se över vilka regelförenklingar som är möjliga. Arbetet med att bekämpa fel och fusk är en viktig del i att stärka förtroendet för myndigheterna och legitimiteten för socialförsäkringssystemen. Regelförenklingarna inom bostadstillägg och efterlevandepension bedöms leda till effektiviseringar av handläggningen. Regeringen har för avsikt att fortsätta diskussionerna med om ytterligare möjligheter till regelförenklingar. innebär regelförenklingar att myndigheten behöver se över sin kontrollstruktur. Regeringen avser att fortsatt följa utvecklingen av kontrollarbete. Ett värdesäkrat grundskydd är en hörnsten för äldres ekonomiska trygghet För ett allmänt pensionssystem är trygghet en central egenskap. Äldre har ofta begränsade eller inga möjligheter att påverka sin ekonomi. Det är främst i arbetslivet som det finns möjlighet att påverka den ekonomi man får som pensionär. För en del är även den möjligheten begränsad eller saknas helt. Ett ekonomiskt grundskydd är avgörande för pensionärer med låg egen intjänad pension och begränsade andra inkomster. Politiken för det här utgiftsområdet syftar till att ge just den gruppen en ekonomisk grundtrygghet. Förmånerna har, för den här gruppen pensionärer, en mycket stor betydelse för deras ekonomiska standard. Har man små ekonomiska marginaler är det då inte bara nivån i sig som är viktig utan också tryggheten i att ekonomin inte ska försämras. Det avspeglar sig också i utgiftsområdets mål om att grundskyddet ska vara värdesäkrat. För den som har små inkomster och begränsade möjligheter att påverka sin ekonomi behövs ett grundskydd som är värdeskyddat även vid ekonomiska påfrestningar. Den principen är viktig och kommer att ligga fast. Den signalen är också en del av tryggheten. För den faktiska ekonomiska standarden har även andra faktorer som t.ex. bostadskostnad och skatter stor betydelse. Det blir då en mer komplex bild men bland annat till följd av senare års skattesänkningar för pensionärerna har nettoinkomsten för dem med låg pension förbättrats . Regeringen föreslår i denna proposition att skatten sänks med ytterligare 2013. Den dominerande förmånen i grundtryggheten är garantipensionen som är en del av det allmänna pensionssystemet. av pensionärerna får garantipension men de allra flesta av dem har en egen intjänad pension och får en reducerad garantipension som utfyllnad. Den inkomstrelaterade pensionen är inte värdesäkrad utan följer den ekonomiska utvecklingen. För dem med de lägsta inkomsterna fungerar grundtryggheten i form av garantipension och bostadstillägg som ett skyddsnät som upprätthåller nivån oberoende av hur den inkomstrelaterade pensionen utvecklas. För pensionärer med låg inkomst är bostadskostnaden ofta avgörande för deras ekonomi och bostadstillägget har därför en väsentlig betydelse för att nå en rimlig ekonomisk standard. Inte minst gäller det ensamstående pensionärer. Regeringen föreslår därför nu att tilläggsbeloppet till BTP höjs till för dem som är ogifta. Tilläggsbeloppet infördes med till alla med BTP, oavsett bostadskostnadens storlek. Med det nya förslaget får ett hushåll med en ogift pensionär ett lika stort tillägg som ett hushåll med två gifta pensionärer får tillsammans. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Ett hållbart pensionssystem ger långsiktig trygghet Den inkomstrelaterade pensionens koppling till samhällsekonomin gör att pensionsutvecklingen kan variera. har innehållit huvudsakligen reala höjningar men också ett par sänkningar. För den som varit pensionär har det inneburit sammanlagt mer i utbetald pension jämfört med om den hade varit kopplad till prisutvecklingen. Tryggheten i ett pensionssystem handlar dock om mer än en värdesäkrad ekonomisk utveckling år . Särskilt för pensionärer med lite högre pensioner och för dem som står i begrepp att ta ut sin pension handlar tryggheten också om vetskapen om att vi har ett finansiellt stabilt pensionssystem som är hållbart även . Pensionssystem är mycket långsiktiga åtaganden och det krävs därför långsiktigt hållbara konstruktioner som inte riskerar att behöva ändras i centrala delar. Det ger en trygghet för dagens pensionärer och även för dagens förvärvsaktiva som kan lita på att det finns ett pensionssystem med likartade principer när de blir pensionärer. Men det räcker inte med en stabil konstruktion. För en trovärdig långsiktighet krävs också ett brett politiskt stöd. Pensionssystemet vilar på en överenskommelse mellan fem partier som tillsammans vårdar systemet. Det är särskilt betydelsefullt när vi står inför finansiella och demografiska utmaningar. Regeringen är därför fast besluten att inom ramen för Pensionsgruppen fortsatt och långsiktigt hålla fast vid och vårda pensionssystemets principer. Signalen om att pensionssystemet ligger fast är viktig. Det innebär inte att varje detalj är helig men att dess grundläggande struktur består. Det är nu pensionsöverenskommelsen slöts och vi har erfarenheter av hur systemet fungerar i upp- och nedgång. Till följd av sådana erfarenheter och förändringar i omvärlden sker nu i Pensionsgruppen en förhållandevis omfattande översyn i syfte att analysera om det finns delar i regelsystemet som bör förändras utan att ge avkall på de grundläggande principerna. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Längre arbetsliv ger tryggare pensioner I ett hållbart pensionssystem måste inkomster och utgifter långsiktigt vara i balans. Ett längre liv innebär allt annat lika en längre pensionstid och att pensionen måste fördelas på fler år. För att upprätthålla pensionsnivåerna måste därför ett längre liv kompenseras med ett längre arbetsliv. Men det handlar inte bara om den egna pensionen. Pensionssystemets inkomster och därmed dess finansiella styrka består i dominerande grad av pensionsavgifter från dem som förvärvsarbetar. Att vi förlänger arbetslivet i takt med att vi lever är därmed av betydelse för pensionssystemet och även för samhället som helhet. Sker det, tryggar vi också systemets långsiktiga finansiering. Det är mot den bakgrunden som (S 2011:05) har fått sitt uppdrag att se över de pensionsrelaterade åldersgränserna och möjligheterna för ett längre arbetsliv. Utredningen har lämnat ett delbetänkande Längre liv, längre arbetsliv (SOU 2012:28) som visar på de hinder som finns för ett längre arbetsliv. Att undanröja hinder och möjliggöra ett längre arbetsliv för fler är en central fråga inte bara för pensionssystemet och kommer att vara en högt prioriterad fråga för regeringen och Pensionsgruppen. Fortsatt fokus på enklare regler För tilltron till grundskyddet och pensionssystemet är det av vikt att det finns en allmän övertygelse om att beloppen betalas ut med rätt belopp och i rätt tid. Krångliga regler försvårar en sådan strävan och ger också såväl onödigt höga administrationskostnader som besvär för pensionärerna. Regeringen har i propositionen Enklare och effektivare handläggning av bostadstillägg, och vissa andra frågor (prop. 2011/12:152) lämnat förslag om vissa förenklingar i hanteringen av bostadstillägg som förväntas leda till mindre besvär för pensionärerna och möjligheter till en bättre kvalitet. Den största förändring som föreslås är att besluten om bostadstillägg fortsättningsvis ska beviljas tillsvidare i stället för att som beviljas , varefter det krävs en ny fullständig ansökan. Med den nya ordningen sköter i större utsträckning omräkningar maskinellt vid förändringar, vilket minskar risken för felaktiga ansökningar och felaktig handläggning av dessa. Förslagen är en del i regeringens strävan mot enklare regelsystem och för att det ska vara lätt att göra rätt. Detta arbete kommer att ha fortsatt prioritet. 3.6.1Förstärkt bostadstillägg till pensionärer Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och beretts under hand med . Regeringens förslag: Från och med den månad en ogift försäkrad fyller ska vid beräkning av bostadstillägg till pensionärer ett belopp om läggas till bostadstillägget, före reducering mot inkomst. Beloppet ska tillämpas . Den skäliga levnadsnivån för de ogifta inom förmånerna särskilt bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd ska fr.o.m. höjas till 1,4468 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift. Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägg till pensionärer () lämnas av bostadskostnad upp till ett tak om . BTP är inkomstprövat och prövas mot i princip alla inkomster. Bostadstillägget är därför riktat till den grupp pensionärer som med hänsyn till inkomster och bostadskostnad har små ekonomiska marginaler. Bostadstillägget har för många av dem som får BTP en viktig betydelse för att uppnå en rimlig ekonomisk standard och bidrar starkt till att minska andelen pensionärer med låg ekonomisk standard (av medianinkomsten). Regeringen har genom sänkta skatter förbättrat den ekonomiska standarden för pensionärer i allmänhet och för pensionärer med låg pension i synnerhet. förbättrades också den ekonomiska standarden för de pensionärer som har låga inkomster i förhållande till sin bostadskostnad genom att alla ålderspensionärer som har BTP får mer . per person, vilket innebär att ett gift par får i tillägg. I gruppen ogifta pensionärer med låg pension återfinns en stor del av de pensionärer som har de minsta ekonomiska marginalerna. För att ytterligare bidra till att minska andelen med låg ekonomisk standard föreslår regeringen nu en riktad satsning till ogifta pensionärer med låga inkomster i förhållande till sin bostadskostnad. Förslaget innebär att alla ogifta ålderspensionärer som har BTP får ytterligare mer . Regeringens förslag innebär att tillägget för ogifta höjs med ytterligare till totalt . Därmed blir beloppet till ett hushåll lika stort oavsett om hushållet består av en ensam pensionär eller två gifta. Beloppet gäller för ogifta ålderspensionärer och är oberoende av bostadskostnadens storlek. För att undvika tröskeleffekter läggs beloppet till den bostadskostnad som beaktas, dvs. efter det att det maximala bostadstillägget om av bostadskostnaden har beräknats men före eventuell reducering mot inkomst. För dessa ålderspensionärer trappas de av mot inkomst på samma sätt som nuvarande BTP, vilket innebär att beloppet kan betalas ut reducerat. Vid sidan om BTP finns särskilt bostadstillägg (SBTP) och äldreförsörjningsstöd (ÄFS).