prop · GZ03101 · 2012-04-16 00:00:00 — Till skillnad mot vad som gäller för resultat- och balansräkningen, där olika redovisningsmetoder och principer för specifika poster förklaras i bilaga, finns för budgetens anslag och inkomsttitlar riksdagsbeslut och motiveringar har redovisats för i budgetpropositionen eller andra propositioner. Därför redovisas inte den typen av specifik information här. Utöver anslagen och inkomsttitlarna innehåller statens budget en post för nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. nettoutlåning utgörs av in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder respektive andra stater. Den kassamässiga korrigeringsposten på utgiftssidan är nödvändig för att budgetens saldo ska visa statens lånebehov. Ett negativt budgetsaldo ger ett positivt lånebehov, dvs. en ökning av statsskulden medan ett positivt budgetsaldo ger ett negativt lånebehov, dvs. i de flesta fall en minskning av statsskulden. 3.4.3Skillnader mellan resultaträkningen och statens budget Statens budget och resultaträkningen skiljer sig åt avseende såväl avgränsning och struktur som redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen men till helt övervägande del ligger utanför statens budget. Ett annat exempel är att avgifter och bidrag som får disponeras i verksamheten redovisas i resultaträkningen medan de endast påverkar budgeten till den del dessa verksamheter har en inverkan på statens lånebehov. Detsamma gäller affärsverkens verksamheter. Redovisningsprinciperna i statens budget är blandade. Den innehåller redovisning av in- och utbetalningar (kassamässigt) och för vissa anslag eller inkomsttitlar kostnader och intäkter eller utgifter och inkomster. Redovisningen i resultaträkningen sker i sin helhet enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. den består av intäkter och kostnader. I nedanstående tabell sammanfattas några av skillnaderna mellan resultaträkningen och statens budget. Tabell 3.5 Jämförelse mellan resultaträkningen och statens budget Avgift av tillfällig natur nade bidrag m.m.) Kostnad (intäkt) Löner, varor och Intäkt/kostnad en- vinst/förlust och upp- Statens budget har en ändamålsstruktur där anslagen är grupperade i utgiftsområden och inkomsttitlarna i inkomsttyper. räkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statens budget låter sig därmed ofta inte göras, utan dokumenten kompletterar varandra. Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter . Balansräkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per . För vissa kapitaltransaktioner som anslag för investeringar och utlåning, eller inkomsttitlar för återbetalning av lån, påverkas endast balansräkningen av händelser i statens budget medan resultaträkningen är oförändrad. En stor principiell skillnad är att i resultaträkningen elimineras alla ekonomiska mellanhavanden mellan myndigheter. I statens budget bruttoredovisas sådana transaktioner i de flesta fall som utgifter på anslag och inkomster på inkomsttitel. En annan stor skillnad är att ålderspensionsavgifterna från andra än statliga myndigheter bruttoredovisas som intäkt i resultaträkningen som de faktiska utbetalningarna av pensioner i ålderspensionssystemet redovisas som kostnader. I statens budget nettoredovisas däremot ålderspensionsavgifterna efter avdrag för utbetalningarna till pensionssystemet inklusive premiepensionssystemet, medan utbetalningarna av pensioner inte framgår av budgeten. Direkta skatter på arbete Övriga direkta skatter på arbete Summa Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Övriga indirekta skatter på arbete Summa Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Övriga skatter på kapital Summa Skatt på kapital Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Inlevererat överskott från AB Svenska Övriga skatter på konsumtion och Summa Skatt på konsumtion och Restförda och övriga skatter Intäkter som förs till fonder Summa Restförda och övriga skatter summa Totala skatteintäkter före Justering till belopp enligt ÅRS 2010 Avgår: Kommunala inkomstskatter Avgår: Avgifter till summa Statens skatteintäkter före Justering till belopp enligt ÅRS 2010 avgränsning i statens budget Eliminering av statliga myndigheters Eliminering av särskild löneskatt på Eliminering av myndigheters skatter och Summa total före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2010 Skatteintäkterna ökade med (3,) jämfört med . Eftersom många skatter fastställs per kalenderår är det slutliga utfallet för taxeringen inte känt förrän i december året efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatteintäkter grundas därför till viss del på bedömningar. Även om det för årsredovisningen går att göra en någorlunda säker bedömning av intäkterna från skatt på arbete och skatt på konsumtion är osäkerheten fortfarande stor vad gäller skatt på kapital. Historiskt ligger avvikelsen mellan den bedömning som redovisas i årsredovisningen och de slutliga utfallen på i storleksordningen av de totala skatteintäkterna. Förändringen förklaras framför allt av att lönesumman ökat . Timlönen ökade medan antalet arbetade timmar ökade mellan åren. Ökningen av timmarna kan jämföras med sysselsättningen, vilken ökade . Skattereduktionerna ökade med varav hälften förklaras av skattereduktion för högre allmän pensionsavgift som är direkt kopplad till lönesumman. Resterande del beror på högre jobbskatteavdrag, vilket främst förklaras av fler sysselsatta och högre reduktioner för hemtjänster. ROT-avdraget (reparation, underhåll, om- och tillbyggnad) förklarar den största delen av ökningen och beräknas uppgå till . Men RUT-avdraget (renhållning, underhåll, tvätt) fortsätter att öka och beräknas 2011 ha uppgått till jämfört med 2008. Arbetsgivaravgifterna ökade med (6,) till följd av lönesummans utveckling. Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av avgiftssatsen gånger lönesumman. De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats vid beräkning av skatteintäkterna. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen ovan. Jämfört med 2010 minskade skatt på kapital med . Skatt på kapital från hushåll minskade med () framför allt till följd av högre ränteutgifter, vilket ökar skattereduktionerna. Skatt på företagsvinster ökade med (4,) och förklaras av ökade vinster. Flertalet bolag visar på ett starkt resultat 2011 trots att det fjärde kvartalets resultat innebär en svag avslutning . Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med (1,). Av detta ökade intäkter av mervärdesskatt med . Hushållens konsumtionsutgifter i löpande priser ökade . Investeringarna i näringslivet ökade starkt, bl.a. ökade bostadsinvesteringarna, vilket också bidrar till ökade momsintäkter. Mervärdesskatt redovisas av och . I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndigheter med . Det beloppet utgör en inomstatlig transaktion som elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet. Skatt på energi och miljö minskade med . Det beror på att bensinförsäljningen minskade med vilket medförde lägre intäkter från både energi- och koldioxidskatt. Skatt på alkohol och tobak ökade medan skatt på vägtrafik minskade . Den del av skatteintäkterna som avser kommunala inkomstskatter och går till kommunerna ökade med . Även de avgifter som går till ålderspensionssystemet ökade. Ök- ningen uppgick till . Den offentliga sektorns samtliga skatter tas in till staten främst genom och redovisas både i statens resultaträkning och i statens budget. De skatter och avgifter som avser kommunsektorn och ålderspensionssystemet utbetalas av staten löpande för att sedan regleras när slutlig taxering är fastställd. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen avviker på några punkter från den som görs på inkomstsidan i statens budget. I budgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den del av ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet läggs i resultaträkningen till skatteintäkterna trots att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt Re- dovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). En annan väsentlig skillnad jämfört med statens budget är att skatter och arbetsgivaravgifter som staten betalat till sig själv elimineras i resultaträkningen. I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på utgiftssidan i statens budget. In- komstutjämningsavgift och kostnadsutjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning vilket innebär att utgifterna för statsbidrag till kommunerna minskats med motsvarande belopp på statens budget. I resultaträkningens skatteintäkter ingår också mervärdesskatt med för kommuner och landsting som nettoredovisas på inkomstsidan i statens budget (nettoredovisningen går mot en inkomsttitel som inte ingår i statens skatteintäkter/skatteinkomster). I resultaträkningen har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både inkomster och transfereringar till kommuner är högre än i statens budget . I kolumnen för jämförelsetalen redovisas för varje skatteslag de utfall som beräknats efter det att taxeringen avseende inkomster slutförts och som överensstämmer med motsvarande uppgifter i redovisningen av utfallet på statens budget. Dessa avviker något för varje enskilt skatteslag från de belopp som beräknades när resultaträkningen togs fram eftersom de baseras på ett senare taxeringsutfall. Tre justeringsbelopp har lagts till i ovanstående tabell så att överensstämmelse även uppnås med de periodiserade skatter som redovisades i årsredovisningen för staten 2010. Skatteintäkterna 2010 är högre jämfört med den beräkning av skatt som gjordes . Skatt på kapital för hushåll och skatt på företagsvinster blev 4,8 respektive högre än beräkningen . De kommunala inkomstskatterna som går till kommunerna blev 2,6 miljarder lägre Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar har minskat med eller . Det beror i huvudsak på att och Svenska kraftnäts uppdragsintäkter samt arbetslöshetsavgiften för arbetslöshetsförsäkringen, som redovisas under , minskade. Andra ersättningar, redovisade av , ökade däremot på grund intäkter från spektrumauktioner. Intäkter av avgifter utgör ersättning som betalas till staten för en motprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har för att tillhandahålla varor och tjänster. Andra ersättningar som redovisas i noten utgör ersättningar som inte betraktas som avgifter. I noten delas intäkterna upp beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet, uppdragsverksamhet eller är att betrakta som annan ersättning. De offentligrättsliga avgifterna är så kallade tvingande avgifter där beslutar att verksamhet ska bedrivas och att den ska vara avgiftsbelagd. En avgift betraktas som offentligrättslig om den innebär ett ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. uppgick dessa intäkter till vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Totalt redovisar omkring 130 myndigheter offentligrättsliga avgifter vilka tas ut i en mängd verksamheter. Transportstyrelsens offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter inom normerings- /regelgivnings-, tillstånds- och tillsynsverksamheten inom sjöfarts-, luftfarts-, järnvägs- och vägtrafikområdet. Avgifter tas också ut för registerhållningsverksamhet inom vägtrafikområdet och avgifter för undervägsverksamhet från Eurocontrol, flygtrafiktjänstverksamhet (ANS) och gemensam avgift för säkerhetskontroll (GAS) inom luftfartsområdet. Därtill kommer uppbörd av trängselskatt, felparkeringsavgifter m.m. inom vägtrafikområdet. Även registerhållningsavgifter, körkortsavgifter och avgifter för registreringsskyltar redovisas av Transportstyrelsen. Intäkterna har ökat med , vilket i huvudsak beror på nya avgiftsintäkter inom trafikslag järnväg och vägtrafik. offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen grundavgifter i allmänna och enskilda mål och avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. De ökade intäkterna med beror på en utökad bokföring av upplupna intäkter avseende grundavgifter i enskilda mål samt värdereglering av dessa. Bokföringen är en anpassning till nya regler för hur avgifter och andra liknande ersättningar ska redovisas. offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen banavgifter för trafik på statens järnvägsanläggningar, förarprovsavgifter och ansökningsavgifter. Ökningen på beror i huvudsak på att intäkter från bantillträdestjänster, dvs. avgifter som tågoperatören betalar för att nyttja järnvägen, har ökat. Lantmäteriet redovisar offentligrättsliga avgifter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter som ska finansiera inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. tar ut offentligrättsliga avgifter för stämningsmannadelgivning, passhantering, nationella och ansökan om prövning av olika ärenden. tar ut avgift bl.a. för att bevilja studiestöd och för att administrera återbetalningen av studielånen. tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska produkter och vissa andra produkter som med hänsyn till egenskaper eller användning står läkemedel nära. tar ut avgifter för bolagsregistreringar. (FI:s) offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter för tillstånd och anmälningar, exempelvis auktorisationer, ägarprövningar, bolagsordningsändringar, ledningsprövningar, prospektgranskning och gränsöverskridande verksamhet. tar även ut årliga avgifter från alla som står under FI:s tillsyn eller är registrerade hos FI. offentligrättsliga avgifter omfattar elsäkerhetsavgifter, elberedskapsavgifter och nätövervakningsavgifter. Dessutom tar myndigheten emot avgifter på elområdet t.ex. behörighetsavgifter och ersättning för provade produkter s.k. provningsavgifter. tar ut avgifter för patent- och varumärkesregistreringar. offentligrättsliga avgifter omfattar dels avgifter från anläggningar som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet och dels avgifter från de som i sin yrkesverksamhet använder utrustning med icke-joni- serande strålning bl.a. för lasrar och röntgenutrustning. offentligrättsliga avgifter omfattar i huvudsak undervägsavgifter. intäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter redovisar avgift för elcertifikat som offentligrättslig avgift. Statens järnvägars intäkter omfattar intäkter av leasingadministration. Uppdragsverksamhet omfattar samtliga avgifter som inte klassificerats som offentligrättsliga, i regel försäljning av sådana varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Till uppdragsverksamhet räknas också den verksamhet som avses i det generella bemyndigandet i 4 § avgiftsförordningen (1992:191). Enligt paragrafen får myndigheten själv besluta om att ta ut en avgift för till exempel publikationer, uthyrning av lokaler, utbildning eller konsultuppdrag när verksamheten bedrivs i mindre omfattning eller är av tillfällig natur. minskade intäkterna av uppdragsverksamhet med och det är cirka 200 myndigheter som redovisar sådan avgiftsbelagd verksamhet. uppdragsverksamhet består huvudsakligen av försäljning av järnvägsmaterial till de entreprenörer som bygger och underhåller de statliga järnvägarna. säljer också el till de olika bolag som bedriver tågtrafik. I samband med de stora järnvägs- och vägprojekten händer det att bygger stationer och andra anläggningar som säljs till bl.a. kommuner. Exempel på några större projekt är och Hagastaden i samt E18 Hjulsta- . De ökade avgiftsintäkterna beror främst på ökad försäljning av järnvägsmateriel samt en högre upparbetningstakt jämfört med i ovan nämnda projekt. uppdragsverksamhet avser i huvudsak bankgarantiavgifter, som har minskat jämfört med . ansvarar för vård och behandling på landets LVM-hem (lagen om vård av missbrukare) och särskilda ungdomshem. Den del av verksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens anslag ska finansieras med avgifter från kommuner. har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) ska täcka garantitagarnas eventuella framtida kundförluster. Ga- rantin är frivillig för företagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder. In- täkterna minskade med på grund av att tidigare års förväntade premieintäkter inte infriats och därmed bokats av . De faktiska inbetalda premierna steg dock från 2010 till 2011. intäkter från uppdragsverksamhet omfattar ersättning från AP- fonden för administration av inkomstpensionssystemet samt ersättning från premiepensionssystemet. Intäkter av avgifter från AP-fonderna för administration av inkomst- och tilläggspension har minskat med till . tar huvudsakligen ut hyror och arrenden (avgifter) från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet inom byggenheten. bedriver huvudsakligen uppdragsverksamhet inom medicinsk utbildning och forskning. uppdragsintäkter avser ersättning från AP-fonderna och premiepensionssystemet för arbete med uppbörd av ålderspensionsavgifter m.m. Statens jordbruksverks uppdragsverksamhet avser huvudsakligen distriktsveterinärorganisationen. Lantmäteriets avgiftsbelagda verksamhet omfattar bl.a. grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. redovisar intäkter avseende uppdragsverksamhet i samband med uppdragsutbildning och forskning, tidskrifter och publikationer samt rådgivning och annan liknande service. redovisar främst uppdragsforskning, uppdragsutbildning och övrig försäljning enligt 4 § avgiftsförordningen. I Svenska Kraftnäts nätverksamhet säljs överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. har dessutom ansvaret för att balansera den nationella produktionen och förbrukningen Detta sker genom att ett antal företag (balansansvariga) åtagit sig att planera sin tillförsel av el (produktion och inköp) och sitt uttag (förbrukning) så att dessa balanserar varandra. gör i efterhand en ekonomisk reglering av obalanserna vilka redovisas som köpt respektive såld balanskraft i Svenska kraftnäts resultaträkning. Balanskraft redovisas under verksamhetsgrenen Systemansvar för el hos . Uppdragsintäkterna minskade totalt med , vilket främst förklaras av lägre elpriser på systemansvarssidan. Intäkter i uppdragsverksamhet består i huvudsak av hyror och arrenden samt konsulttjänster. Minskningen med beror på att delades och att flygplatsverksamheten bolagiserades. intäkter från uppdragsverksamhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde. Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av leasingavgifter för uthyrning av tåg. Andra ersättningar är oftast intäkter utan motprestation. Dessa intäkter har ökat med . Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen redovisar finansieringsavgifter och arbetslöshetsavgifter från arbetslöshetskassorna. Minskningen med kan förklaras av att den utbetalda arbetslöshetsersättningen minskade, vilket i sin tur gav en lägre arbetslöshetsavgift. Den största ökningen av intäkter från andra ersättningar avser intäkter från spektrumauktioner, dvs. försäljning av tillstånd för radiosändare, som endast förekommit med små belopp 2010. redovisade sådana intäkter med . redovisar i huvudsak böter som andra ersättningar. redovisar skadeståndsersättningar som andra ersättningar. Om en studerande avbrutit studierna utan att meddela CSN eller har en högre inkomst än vad som meddelats i ansökan, skapas ett återkrav. redovisar i huvudsak intäkter från försäkringsbolag avseende skadeersättningar på väganläggningar som andra ersättningar. redovisar intäkter för fakturerade pensionskostnader och lönekostnader mellan och som andra ersättningar. redovisar till största delen bötesmedel som andra ersättningar. redovisar huvudsakligen intäkter för försäljningar av fastigheter som andra ersättningar. Under redovisas främst EU- bidrag till utvecklingsprojekt som andra ersättningar. Minskningen med beror på att erhöll staten realisationsvinst vid försäljning av materiella tillgångar i samband med bildandet av . redovisar till största delen erhållna realisationsvinster vid försäljning av anläggningstillgångar och erhållna skadestånd som andra ersättningar. redovisar leasinglösen hos företaget street som andra ersättningar. redovisar investeringsbidrag bland andra ersättningar. - gårdsstöd och djurbidrag - bidrag från Europeiska regionala - bidrag från Europeiska socialfonden - bidrag till transeuropeiska nätverk Erhållna bidrag vid universitet och (exklusive EU-bidrag) Erhållna bidrag vid övriga myndigheter Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidragsintäkterna har totalt sett minskat med . Posten AP-fondsmedel avser det nettobidrag till staten från Allmänna pensionsfonden som uppkommer som skillnaden mellan å ena sidan de medel som löpande erhålls från AP-fonden för utbetalning av ålderspensioner och å andra sidan de inbetalda ålderspensionsavgifter (socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare), allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som överförs till AP-fonden för förvaltning. har ökningen av socialavgifter och allmänna pensionsavgifter (jfr not 1) varit betydligt högre än ökningen av utbetalda pensioner, vilket leder till att AP-fondens nettobidrag till staten blir lägre. Intäkter av bidrag från EU har totalt minskat med 0,2 miljarder koronor. redovisar en stor del av bidragen från EU och dessa intäkter minskade totalt med . Bland annat har gårdsstödet och djurbidragen minskat med jämfört med föregående år. Posten finansiella korrigeringar visar de återbetalningskrav som kommissionen har eller förväntas besluta om efter anmärkningar mot den svenska tillämpningen av de olika stödformer som finansieras av EU-medel och som administreras av . Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden redovisas främst av och har ökat med jämfört med . Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) administrerar bidrag från period 20072013, och redovisar en intäkt med . redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostnaden för statlig assistansersättning samt intäkter avseende underhållsstöd från bidragsskyldiga. Bidragen till universitet och högskolor avser huvudsakligen forskning och lämnas från t.ex. företag inom och utom samt från olika forskningsstiftelser. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. Utöver angivna belopp för universitet och högskolor utgör nästan av övriga EU-bidrag i sammanställningen bidrag till universitet och högskolor. Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella inkl. hushållens övriga organisationer Ålderspensioner vid sidan av statens Ersättning vid sjukdom och handikapp varav sjukpenning och rehabilitering varav aktivitets- och sjukersättning Stöd till personer med Ekonomisk trygghet för familjer och barn (FK, PM) Summa socialförsäkring till hushåll Summa arbetsmarknad till hushåll Kostnad resp. återföring av reservation för förluster i utlåningsverksamheten, Bidrag till folkbildningsorganisationer, Bistånd m.m., migration och integration Bistånd och andra internationella bidrag (bidrag till organisationer), Styrelsen för Övriga transfereringar till hushåll Summa transfereringar till hushåll Lönebidrag och m.m., Lönebidrag och m.m., Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m., Summa arbetsmarknad till företag Gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m., Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda Forskning och utveckling m.m., Verket Energiforskning m.m., Statens Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, Regionala tillväxtåtgärder m.m., Övriga transfereringar till företag