prop · H0031d25 · 2012-09-20 00:00:00 — 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetslivspolitiken är indelad i områdena Arbetsmiljö, Arbetsrätt och Lönebildning. Arbetsmiljöområdet omfattar insatser för ett väl fungerande arbetsmiljöarbete. I området ingår verksamhet vid (). Stöd till den regionala skyddsombudsverksamheten omfattas också. Resultat inom arbetsmiljöområdet redovisas under avsnitt 4.4.1. Verksamheten vid AV redovisas på anslagsnivå under avsnitt 4.6.1. Arbetsrättsområdet behandlar de arbetsrättsliga frågorna, utom den del som avser statlig arbetsrätt (se redovisning av Statliga arbetsgivarfrågor utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning). Resultat redovisas under avsnitt 4.4.3. Verksamheten vid Arbetsdomstolen redovisas på anslagsnivå under avsnitt 4.6.2. Lönebildningsområdet avser insatser för en väl fungerande lönebildning och medling i arbetstvister. I området ingår () verksamhet, som bl.a. avser kostnader för medling, informationsarbete och statistikproduktion. Resultat inom lönebildningsområdet redovisas under avsnitt 4.4.5. Verksamheten vid MI redovisas på anslagsnivå under avsnitt 4.6.4. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Arbetsliv 2:3 Internationella arbetsorganisationen () Anm. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summa. 1Utfall 2011 inkluderar det under uppförda anslaget 23:6 för . 2Inklusive ändringsbudget till statens budget 2012 (prop. 2011/12:99, bet. 2011/1:FiUX) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. för arbetstagares uppfinningar flyttas till anslag 1:2 Kammarkollegiet Utgifterna för arbetslivspolitiken 2012 beräknas bli något högre jämfört med utgifterna . I jämförelse med anvisade medel i statens budget förväntas de prognostiserade utgifterna bli något lägre. Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas de totala utgifterna för området Arbetsliv bli i stort sett oförändrade för perioden 20122016. Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Mål för arbetslivspolitikens tre delområden Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans och arbetsfred. Resultatredovisningen i det följande görs i förhållande till målen inom arbetslivspolitiken (se vidare avsnitten 4.4.1, 4.4.3 och 4.4.5). Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen De indikatorer för arbetsmiljön som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: -Antal dödsolyckor i arbetet. -Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro. -Antal anmälda arbetssjukdomar. -Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär. -Anställda och ohälsa. -Krav och kontroll i arbetslivet, andel som inte kan koppla bort tankarna från arbetet när de är lediga och som har lågt handlingsutrymme. Diagram 4.1 Antal dödsfall i arbetsolyckor 19962011 Dödsolyckorna har minskat och 2009 uppmättes den lägsta nivån dödsfall i arbetsolyckor . ökade dock antalet dödsolyckor med 13 personer till totalt 54 personer. Ökningen fortsatte med 3 personer till totalt 57, varav 7 var kvinnor. Flest dödsolyckor bland förvärvsarbetande inträffade inom jord- och skogsbruk, tillverkningsindustri och byggverksamhet som tillsammans står för av dödsfallen. Dödsolyckor bland egenföretagare inträffar i hög grad inom jord- och skogsbruk. har, enligt statistik från som omfattar samtliga EU-gemen- samma branscher, förhållandevis få dödsolyckor i ett internationellt perspektiv. Många europeiska länder har haft minskat antal dödsolyckor i arbetet per 100 000 sysselsatta . ligger fortfarande mycket bra till och enbart hade lägre antal dödsolyckor per 100 000 sysselsatta än . Diagram 4.2 Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro 19962011 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Antalet arbetsolyckor minskade kraftigt , främst bland män, men ökade något . Efter en uppgång och början av 2000- talet ligger frekvensen anmälda arbetsolyckor på en lägre nivå än (se diagram 4.2). Bland kvinnor är det främst fallolyckor som har resulterat i anmälningar, medan det för män varit olyckor orsakade av stationära maskiner, handverktyg och fordon. Yngre män är överrepresenterade när det gäller arbetsolyckor. Diagram 4.3 Antal anmälda arbetssjukdomar 19962011 Antal per tusen förvärvsarbetande Källor: och (). Antalet anmälda arbetssjukdomar har minskat kraftigt mellan 20032009. Nedgången i anmälningarna var för både kvinnor och män. ökade antalet anmälda arbetssjukdomar igen med ca en procent. Ökningen fortsatte i samma omfattning (se diagram 4.3). Ungefär hälften av sjukdomsanmälningarna orsakas av belastningsfaktorer. Diagram 4.4 Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär 19982011 Källa: och (). Anm. Uppgifterna bygger på den egna bedömningen av den som ingår i undersökningen arbetsorsakade besvär. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 fram ökade den andel av sjukfrånvaron som uppgavs vara arbetsrelaterad. Därefter har denna andel mer än halverats. Särskilt markant var minskningen för män (se diagram 4.4). Diagram 4.5 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos Värk skuldror, axlar Källor: och (). Diagram 4.6 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos män Värk skuldror, axlar Källor: och (). Anm. ändrades datainsamlingen i undersökningen rörande Anställda och ohälsa, vilket betyder betydligt färre svarande jämfört med tidigare Förändringar bör därför tolkas med försiktighet. Ovanstående diagram illustrerar upplevda besvär avseende olika symptom hos förvärvsarbetande som kan ha en koppling till arbetslivet. Som framgår finns det skillnader mellan kvinnor (diagram 4.5) och män (diagram 4.6), då kvinnor i högre utsträckning än män upplever sig ha besvär i samtliga fall. Andelen kvinnor som har värk i skuldror och axlar har minskat något , medan övriga besvär har ökat. Andelen män som ofta är trötta har ökat markant , medan andelen med övriga besvär är ungefär densamma som . Diagram 4.7 Andel som inte kan koppla bort tankarna från arbetet när man är ledig och som också har lågt handlingsutrymme 19932011 Ovanstående diagram är baserat på fyra olika frågor ur AV:s arbetsmiljöundersökning. Frågorna belyser olika aspekter av egenkontroll. Brist på inflytande eller egenkontroll är en faktor som kan bidra till stress. Kombinationen av höga krav och låg egenkontroll anses som en väsentlig riskfaktor för ohälsa. Jämfört med män anger knappt dubbelt så många kvinnor att de har lågt handlingsutrymme och svårt att koppla bort tankarna från jobbet. Antalet kvinnor som ansåg sig ha denna situation ökade kraftigt under 1990- talet. Uppgången bröts och minskade något . kan en viss ökning utläsas, men är inte signifikant, vare sig för kvinnor eller män. Denna utveckling har inte fortsatt, pekar utvecklingen i motsatt riktning. () kärnuppgift är tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljölagen m.m. AV meddelar också föreskrifter och allmänna råd med stöd av i första hand arbetsmiljölagen, ansvarar för införlivandet av ett antal EU-direktiv och bedriver informationsverksamhet inom arbetsmiljöområdet. I det följande ges en kortfattad beskrivning av verksamheten. Vanligen inspekteras de arbetsplatser som bedöms vara riskutsatta, men myndigheten arbetar även med andra aktiviteter som berör särskilda områden eller branscher. Arbetsställebesök används som samlingsnamn för de besök på arbetsplatser som sker för att genomföra inspektion, uppföljning, utredning, samverkan, samråd eller Av tabellerna 4.2 och 4.3 framgår utvecklingen avseende antalet arbetsställebesök respektive antalet inspektioner . Tabell 4.2 Antal arbetsställebesök 20092011 Tabell 4.3 Antal inspektioner 20092011 AV:s anslag minskade 2009, vilket innebar ett minskat antal inspektioner och färre arbetsställebesök. har ett mål för AV varit att öka den del av inspektörernas tid som används till inspektion. Antalet arbetsställebesök per inspektör har ökat från 115 besök per heltidsarbetande inspektör 2009 till 143 besök . Den ökade produktiviteten beror främst på effektivare inspektionsmetoder och mindre administrativt arbete. Antalet inspektioner har ökat . De kategorier som ökar mest är uppföljningarna, som ökar huvudsakligen på grund av att inspektören gör ett uppföljningsbesök i stället för att kräva in skriftliga svar på åtgärder. Tillvägagångssättet har reducerat administrationen både för arbetsgivarna och inspektörerna. Inspektionsaktiviteten Ett hållbart arbetsliv var AV:s bidrag till den Europeiska arbetsmiljöveckan. Inspektionerna riktades mot små och medelstora arbetsställen som inte tidigare besökts. Vid inspektionerna undersöktes om arbetsgivare och chefer har tillräckliga kunskaper för att bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete samt om arbetstagarna hade kunskaper om riskerna i arbetet och hur man undviker att skada sig. Aktiviteten berörde alla branscher utom detaljhandeln, jord- och skog samt tillverkning där stora inspektioner redan pågick. Exempel på andra tillsynsaktiviteter var Ungas arbetsmiljö, Pilotprojekt branschen), Hot och våld och Explosionsfarliga miljöer. arbetade AV med ett tiotal marknadskontrollprojekt. Exempel är där drygt 300 produkter kontrollerades i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 nästan 300 butiker, där inspektioner gjordes av samtliga ca 240 bowlinghallar i och där fem arbetsställen med nyinstallerade robotceller besöktes. har AV fått ansvar för produktregler och marknadskontroll på ett nytt område. Det gäller utrustning för spridning av bekämpningsmedel. AV har utfärdat sju nya författningar . Åtta författningar har upphävts genom att flera har inarbetats i de nya reglerna för kemiska risker och hygieniska gränsvärden. Ändringar har gjorts i 14 författningar på grund av en ny lag om ackreditering och teknisk kontroll. En ny kommunikationsavdelning har inrättats och den kommunikativa förmågan har utvecklats. Den samlade publiciteten i medierna ökade med jämfört med året innan. De digitala kanalerna är viktiga arenor där information, råd och stöd ges i arbetsmiljöfrågor. Särskilda informationsaktiviteter riktade till små detaljhandelsföretag, utländska byggföretag samt nystartade och små företag har genomförts. Femton nya kunskapsöversikter har tagits fram inom olika områden. De behandlar ämnen av stor betydelse för arbetsmiljön, exempelvis hot och våld på arbetsplatser, kolnanorör, kvarts, organiskt damm i lantbruket och explosionsfarliga miljöer. Det interna analysarbetet och kunskapsöversikterna utgör en central del av myndighetens kunskapsbildning och spridning samt för intern styrning och inriktning av verksamheten. AV har också en viktig roll i regeringens arbete med att minska de administrativa kostnaderna för organisationer och företag. Inom områden har de administrativa kostnaderna för regler som belastar företag minskat med eller 2010 (2011: Resultat från mätperioden 20062010). Cirka hälften av minskningen är resultat av arbete inom AV. När ett behov uppstår överväger man noga om en föreskrift behövs eller om man kan lösa problemen på annat sätt, t.ex. genom information. har antalet paragrafer minskat med två tredjedelar. fick ett tjugotal strategiska myndigheter för funktionshinderspolitiken, däribland AV, i uppdrag att arbeta med ett antal delmål som myndigheterna själva föreslagit inom sina respektive verksamhetsområden för åren 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 20112016 och hur målen ska följas upp. Arbetet ska rapporteras till regeringen och Handisam. AV har påbörjat arbetet med att genomföra funktionshinderspolitiken i sina ordinarie uppdrag. De aktiviteter myndigheten gör inom området ska vara systematiska, mätbara och konkreta. Inriktningen på arbetet ska vara att undanröja hinder för tillgänglighet och delaktighet. AV har arbetat med att samordna uppdraget att integrera funktionshinderperspektivet i föreskrifts- och inspektionsverksamheten med det interna arbetet kring egen tillgänglighet. Både kvantitativa och kvalitativa mål har formulerats och en enkätundersökning genomförts för att analysera hur perspektivet funktionsnedsättning och funktionshinder har beaktats i föreskrifts- och standardiseringsarbetet. Genom de aktiviteter som har redovisats ovan är den sammantagna bilden att AV använder sina tilldelade resurser i linje med sitt uppdrag på ett effektivt och väl avvägt sätt. Skyddsombuden är en viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. De regionala skyddsombudens uppgift är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i det lokala arbetsmiljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. Regeringen gav () i uppdrag att se över rutinerna för administration och redovisning av hur det statliga stödet på används och vid behov utarbeta nya rutiner. Rapporten har remissbehandlats (dnr A2009/2948/ARM). Regeringen gav , i enlighet med ESV:s förslag, AV i uppdrag att fastställa vilka prestationer arbetstagarorganisationerna ska återrapportera med anledning av att statligt stöd till den regionala skyddsombudsverksamheten betalats ut. Särskild satsning på arbetsmiljö I budgetpropositionen avsattes 2009 och aviserades 45 miljoner kronor 2010 samt för extra arbetsmiljöinsatser. Satsningen utgår från inriktningen för den förnyade arbetsmiljöpolitiken, som innebär att politiken ska bidra till den samlade jobbpolitiken och lyfta fram arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft. AV har därför tillförts extra medel inom tre områden; informations- och kunskapssatsning, förstärkt information till utländska företag och arbetstagare samt marknadskontroll och standardiseringsarbete. Satsningen bedöms ha gett goda resultat genom att verket i ökad grad har kunnat nå ut med information och kunskap inom arbetsmiljöområdet. Direktiv om stick- och skärskador inom hälso- och sjukvården antogs Rådets direktiv /32/EU av om genomförande av det ramavtal om förebyggande av stick- och skärskador inom hälso- och sjukvården som ingåtts av Hospeem och Epsu (EUT L 134, , s. 66). Direktivet är baserat på ett avtal mellan arbetsmarknadens parter på EU-nivå och anger minimiregler för skyddet av arbetstagare mot risker för stick- och skärskador. Skälet för regleringen är att sådana skador i vissa fall kan leda till överföring av blodsmitta. Vissa ändringar i svensk rätt torde krävas för att genomföra direktivet. AV har fått i uppdrag att genomföra direktivet i svensk rätt. Direktivet ska genomföras . överlämnade regeringen skrivelsen En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 till (skr. 2009/10:248). behandlade och godkände skrivelsen (rskr. 2010/11:187). Den nationella handlingsplanen gäller . Handlingsplanen har som huvudsakligt syfte att peka på i vilken riktning utvecklingen inom arbetsmiljöområdet bör gå och vilka områden som bör prioriteras för kommande insatser. En grundläggande utgångspunkt för den nationella handlingsplanen är att arbetsmiljön inte ska ses enbart som en källa till risker för individen, utan också visa på de positiva möjligheter som ligger i en bra arbetsmiljö. I detta ligger positiva värden för individen, verksamheten och samhället. Regeringens syn i dessa frågor utvecklas vidare under avsnitt 4.5.2. Inriktningen för framtida insatser inom arbetsmiljöområdet beskrivs i handlingsplanen utifrån nedanstående punkter. Avsikten är att konkreta åtgärder ska preciseras efter hand och genomförda eller pågående åtgärder redovisas i budgetpropositionen. -Systemen för att minska riskerna i arbetsmiljön ska förbättras som arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa och välbefinnande i högre grad ska uppmärksammas och utvecklas. -Arbetsmiljöförutsättningar ska beaktas som en viktig komponent i arbetet med att minska utanförskapet. -Arbetsmiljö som en viktig konkurrens- och lönsamhetsfaktor ska synliggöras och därmed förstärkas. -Medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor ska öka i hela samhället. Regeringen har , 2011 och 2012 vidtagit ett antal åtgärder i syfte att uppnå ovanstående. Dessa redovisas nedan. Utöver detta har också insatser av betydelse för handlingsplanens målsättningar genomförts inom andra politikområden. Exempelvis har kunskapsområdena arbetsmiljö, arbetsmarknad och arbetsrätt tydliggjorts i kursplanerna i samhällskunskap för och motsvarande skolformer och i gymnasieskolans nya ämnesplan för samhällskunskap. Detta kan ge förutsättningar att öka medvetenheten och kunskapen om arbetsmiljöfrågor. Jord- och skogsbruket är en av mest olycksdrabbade branscher och regeringen har därför bl.a. tagit initiativ till att förstärka rådgivningen till lantbruket. Pilotprojekt för att utveckla tillsynsmetoder Efter beslut i budgetpropositionen genomför () ett pilotprojekt för att utveckla och prova en tillsynsmetod genom s.k. screening (en genomgång av samtliga arbetsställen i en bransch genom inspektionsbesök). AV har i samråd med arbetsmarknadens parter valt den grafiska branschen för detta projekt. Tillsynen inom projektet startade och beräknas 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 omfatta ca 1 500 arbetsställen. drygt 1 000 inspektionsbesök 500 uppföljningsbesök genomförts. av besöken resulterade i krav på förbättringar av arbetsmiljön. En utvärdering av projektets resultat kommer att genomföras och redovisas till regeringen . AV har för pilotprojektet fått sammanlagt till sitt förfogande. Se vidare under avsnitt 4.5.3. Hot och våld i arbetslivet Hot och våld i arbetslivet är ett område där regeringen bedömt att särskilda insatser för att minska riskerna behövs. gav regeringen därför AV i uppdrag att genomföra en satsning för att främja jämställdhet och motverka hot och våld i arbetslivet. För perioden 20092010 avsattes sammanlagt under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet till AV för genomförandet. gav regeringen i uppdrag att fortsätta och fördjupa denna satsning. avsattes under utgiftsområde 13, anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Myndigheten har genomfört följande aktiviteter: En kunskapsöversikt kring hot och våld inom vård och omsorg har tagits fram. Översikten visar att riskerna för hot och våld är störst inom ambulanssjukvård, akutsjukvård, psykiatrisk och geriatrisk vård och att det främst är unga oerfarna eller outbildade kvinnor som drabbas. Bristen på tid för de anställda när det gäller omvårdnad av patienter är troligen den viktigaste riskfaktorn. Hot och våld i skolan har belysts genom en kunskapsöversikt och en enkätstudie bland lärare och elever. Kunskapsöversikten visar att pojkar och flickor, liksom män och kvinnor, utövar olika typer av våld. Generellt använder pojkarna mer fysiskt våld och flickorna mer av indirekt relationellt/socialt våld. En slutsats är att de olika våldsuttrycken och förekomsten av hot och våld avspeglar de könsnormer som råder i samhället. Författarna lyfter också fram att det saknas evidensbaserade metoder för ett effektivt arbete mot hot och våld i skolan. inledde AV en treårig riksomfattande inspektionsverksamhet för att förebygga hot och våld under myndighetsutövning. Syftet är att förbättra det systematiska arbetet när det gäller att undersöka, bedöma och åtgärda 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 genomfördes 500 inspektioner vid 300 arbetsställen. Vid en majoritet av inspektionerna upptäcks brister som måste åtgärdas. Bristerna består i att rutinerna är föråldrade och okända av personalen. En vägledning angående hot och våld och jämställdhet i arbetet har tagits fram och införts i inspektionsverksamheten. I vägledningen tas bl.a. olika arbetsförhållanden och olika risker för män och kvinnor upp. En särskild inspektionsaktivitet om hot och våld i detaljhandeln pågick . Sammantaget genomfördes 2 040 inspektioner varav resulterade i krav på åtgärder. Främst gällde kraven bättre kunskaper. Sammantaget har de särskilda satsningarna resulterat i ett stort antal aktiviteter som omfattar olika former för kunskapsinsamling och kunskapsspridning samt inspektioner. AV har samlat resultaten på sin webbplats under en särskild temasida om hot och våld. Här finns bl.a. forskningsbaserade kunskapsöversikter som rör olika aspekter på hot och våld i arbetslivet och en interaktiv webbutbildning för förebyggande arbete på arbetsplatser. De kunskaper och erfarenheter som aktiviteterna gett kommer fortsättningsvis att integreras i myndighetens ordinarie verksamhet. Stress och andra psykosociala faktorer i arbetsmiljön är ett växande problem. genomförde regeringen och arbetsmarknadens parter gemensamt konferensen Den psykosociala arbetsmiljön i dåtid, nutid och framtid. Syftet med konferensen var att med hjälp av forskare få ökad kunskap om utvecklingen av den psykosociala arbetsmiljön, viktiga faktorer och vilka utmaningar som behöver mötas i dagens arbetsliv. diskuterades också hur parterna på olika sätt kan arbeta tillsammans för att åstadkomma en bättre psykosocial arbetsmiljö. Trots att den fysiska arbetsmiljön stadigt förbättrats, kvarstår ändå avsevärda problem. Det gäller bl.a. inom vissa kvinnodominerade yrken och branscher. Problem i form av tunga lyft, besvärliga arbetsställningar och ensidiga arbetsmoment är alltför vanligt förekommande. Som framgår tidigare under resultatavsnittet är det fler kvinnor än män som anmäler att de har drabbats av arbetssjukdom och som uppger att de har besvär med värk i skuldror och axlar. är också fler kvinnor som uppger sin sjukfrånvaro som arbetsrelaterad. gav regeringen i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda aktiviteter för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. Uppdraget, som ska pågå , ska fokusera på att förebygga förslitningsskador på grund av felaktig arbetsbelastning. Uppdraget ska ge en ökad kunskap om kvinnors arbetsmiljö och bättre metoder för att i tillsynsarbetet uppmärksamma risker för belastningsskador. AV har valt att genomföra uppdraget i två delar; Hållbar arbetsmiljö med kvinnor i fokus ett genusperspektiv på ohälsan i arbetslivet och Ergonomi i kvinnors arbetsmiljö. Aktiviteterna omfattar inspektionsaktiviteter, kunskapsinhämtning, information samt metod- och kompetensutveckling. har kunskapsöversikter beställts av forskare och har de första inspektionsaktiviteterna påbörjats. För genomförande av uppdraget har totalt avsatts under utgiftsområde 13, anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. De medel som avsattes i samband med budgetpropositionen i syfte att stimulera till en ökad forskning inom området arbetsmiljö och lönsamhet, har resulterat i en första forskningsrapport (Rapport 2011:11). Forskarna har i en systematisk litteraturgenomgång analyserat det internationella vetenskapliga kunskapsläget som behandlar sambandet mellan psykosociala arbetsmiljöfaktorer, anställdas hälsa och organisationers produktion. Rapporten visar att de studier som finns visserligen visar på ett samband, men att forskningen inom området är bristfällig, med relativt få studier av tillräckligt hög kvalitet och att slutsatser om sambandens art därför blir begränsade. Ytterligare rapporter inom ramen för satsningen kommer att publiceras . Ny indikator för att följa utvecklingen av goda arbetsmiljöer Enligt regeringen kan en god arbetsmiljö främja flexibilitet, produktivitet och konkurrens. I samband med budgetpropositionen gavs AV därför i uppdrag att se över möjligheterna att följa utvecklingen av goda arbetsmiljöer avseende förbättrad produktivitet och konkurrens. AV har i en delrapport 2012 redovisat hur arbetet fortskrider. I delrapporten redovisas att flera olika indikatorer behöver utnyttjas för att beskriva utvecklingen.