prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — I rapporten samman framgår att de biblioteksfrågor som tagits upp i kulturplanerna i stort motsvarar statens krav. I rapporten framhålls även kompetensutveckling som ett viktigt område. Vidare framgår att det finns stora förväntningar på ett gott samarbete mellan och Kungl. som drivkraft för en bra samverkan på lokal och regional nivå. Effekterna av, formerna för och införandet av kultursamverkansmodellen har utvärderats av Myndigheten för kulturanalys. Rapporten en första utvärdering (2012:1) visar bl.a. att modellen har bidragit till att sätta kulturen högre på den politiska agendan runt om i regionerna. De regionala kulturplanerna som tagits fram omfattar ofta länens hela kulturområde och inte endast de områden som det statliga stödet kan tilldelas. Vidare framgår det att berörda aktörer har fått ökad kunskap om varandras verksamheter och att deras intressen synliggjorts. De första fördelningarna av bidrag som gjorts av landstingen uppvisar inga större förändringar vad gäller vilka bidragsmottagare som tilldelas stöd jämfört med innan kultursamverkansmodellen infördes. Huvuddelen av medlen i de första fem länen avser bidrag till scenkonstområdet. Andelen varierade från i till i . Genomsnittet bland övriga län utanför modellen låg på . Utvärderingen lyfter även fram behovet av att tydliggöra former och syfte med dialogen med det civila samhället och de professionella kulturskaparna. Detta framhålls vara en pedagogisk uppgift för både staten och regionerna. Kultursamverkansmodellen har fått genomslag i merparten av landet. Modellen bidrar till att skapa strategiska arenor för samtal om kulturens roll och värde. Utvärderingen visar att modellen därmed har bidragit till att kulturens betydelse och potential fått ökad tydlighet i länen, bland såväl kulturskapare och besluts- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fattare som bland medborgarna. Därmed ökar kunskap och kompetens om kulturen. utvecklingsbidrag har en viktig strategisk nationell betydelse för kulturens utveckling och förnyelse. Det är angeläget att utvecklingsbidragens effekter följs upp av , som därvid är beroende av god samverkan med regionala aktörer. Uppföljningen blir betydelsefull för kommande utvärderingar så att nya kunskaper kan byggas och förmedlas mellan aktörer på lokal, regional och nationell nivå. Vidare är det viktigt att de nationella kulturpolitiska målen beaktas, både av och av aktörer på regional nivå, som de regionala prioriteringarna ges ökat genomslag. Regeringens styrning för att integrera ett jämställdhets-, mångfalds- och barn- och ungdomsperspektiv samt att främja ett internationellt och interkulturellt utbyte och samarbete bör få ett fortsatt ökat genomslag inom ramen för bidragsgivningen med statliga medel. Sammantaget är det väsentligt att både och landstingen bedriver och vidareutvecklar en kvantitativ och kvalitativ uppföljning av kultursamverkansmodellen och dess effekter som bidrar till fortsatt kunskapsutveckling. Även formerna för dialogen med det civila samhället och de professionella kulturskaparna bör tydliggöras. EU:s insatser ska bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns (film, tv och video) utveckling och främja samarbete mellan medlemsstaterna. Kulturpolitiken faller huvudsakligen under nationell behörighet, men vid behov kan EU stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. Arbetet har fortsatt i enlighet med arbetsplanen för kulturområdet för perioden 20112014. Den öppna samordningsmetoden utgör även ett viktigt arbetssätt som dessutom utvecklats och tydliggjorts för att uppnå en ökad fokusering och prioritering. EU:s Mediaprogram löper . Programmet omfattar stöd till utveckling, 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 distribution och marknadsföring av europeisk film i syfte att stärka den europeiska audiovisuella branschens konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Den totala budgeten för programperioden är . tilldelades svenska projekt ca , varav utgjorde stöd till producenter och distributionsstöd. EU:s ramprogram Kultur (20072013) omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna. Programmet har tre övergripande mål: främjande av rörlighet för personer, främjande av rörlighet för konstnärliga produkter och främjande av den interkulturella dialogen. Antalet länder som deltar i kulturprogrammet uppgick till 36 stycken. Det totala beloppet som projekt med svensk medverkan fått ta del av 2011 inom EU:s kulturprogram (stöd till kulturprojekt, översättningsstöd och stöd till organisationer verksamma på europeisk nivå) uppgick till . medverkar 27 svenska organisationer i projekt som sammanlagt beviljats från kulturprogrammet. Utfallet är det bästa för del under innevarande programperiod. Det svenska engagemanget för att söka stöd från kulturprogrammet har varit svagt. har därför haft i uppdrag 2011 och 2012 att främja ansökningar från svenska aktörer till kulturprogrammet. I Statens kulturråds rapport om uppnådda resultat framgår hur myndigheten strategiskt arbetat tillsammans med myndigheter, regioner och landsting samt kultur- och branschaktörer för att sprida kunskap och kompetens om kulturprogrammets bidragsmöjligheter. framhåller vikten av att fortsättningsvis utveckla sitt uppdrag som kontaktpunkt för EU:s kulturprogram. En sista omgång av ansökningar till programmet kan lämnas in . Därefter vidtar insatser för att främja samarbeten inom ramen för det kommande nya kulturprogrammet, Kreativa 20142020. Från EU:s regionala strukturfonder fördelades 2011 totalt ca till svenska projekt med kulturanknytning. Därutöver tilldelades svenska projekt med kulturanknytning ca från socialfonden och ca från landsbygdsprogrammet. och har förhandlingarna om ett nytt ramprogram inom kultur- och medieområdet påbörjats i Europeiska unionens råd. presenterade sitt förslag för kultur- och medieområdet, programmet Kreativa . Programmet utgör en sammanslagning av de nuvarande kultur- och mediaprogrammen och kommissionen gör en tydlig koppling till 2020-strategin och målet om en smart och hållbar tillväxt för alla. Förslaget är öppet formulerat och vänder sig till alla aktörer inom kultur- och mediesektorn oavsett konstnärlig inriktning. Budgeten föreslås uppgå till . De övergripande målen med programmet föreslås vara att värna och främja kulturella och språkliga mångfald och att stärka den kulturella och kreativa sektorns konkurrenskraft och på så sätt bidra till en smart och hållbar tillväxt för alla. Programmet föreslås stödja sådana insatser eller projekt som ger ett potentiellt europeiskt mervärde och bidrar till uppfyllandet av målen i 2020-strategin och dess så kallade flaggskepp. Förhandlingarna i rådet har bl.a. resulterat i en jämnare balans mellan kulturens egenvärde och dess ekonomiska och andra mervärden i samhället. Därutöver har ett helt nytt perspektiv på barn och unga införts i förslaget. antog rådet slutsatser om kulturell och kreativ kompetens, och den roll sådana kompetenser har inom uppbyggnaden av intellektuella kapital. Vidare antogs en resolution om EU-medlemsstaternas representation i och samordning inför möten i , slutsatser om frivilligarbete inom idrotten och slutsatser om bekämpande av uppgjorda matcher. Arbetet med att tydliggöra och uppmärksamma kulturens roll i EU:s utrikes- och biståndspolitik har fortsatt. Med utgångspunkt i rådets arbetsplan för kultur har samarbetet mellan representanter ansvariga för kulturfrågor i Utrikesministerier och Kulturministerier ökat. Som en följd av EU:s år för interkulturell dialog 2012, där är fokusland, har en expertgrupp tillsatts som analyserar relationen mellan kultur och utrikespolitik i EU:s relationer till . Slutsatserna presenteras och kommer att kunna fungera som utgångspunkt i utformningen av EU:s relationer inom detta område med fler länder och regioner. Den nya organisation för som förberetts har trätt i kraft. Detta innebär bl.a. att antalet mellanstatliga kommittéer har minskat. För kulturområdets del blir följden att de tidigare styrkommittéerna för kulturarv och landskap (CDPATEP) respektive kultur (CDCULT) har upphört och ersatts av kommittén för kultur, kulturarv och landskap (CDCPP). Denna kommitté höll sitt första sammanträde . På området medier och information upphörde kommittén CDMC och har ersatts av CDMSI, som har ett något bredare uppdrag än den tidigare kommittén. Uppdraget innebär bl.a. ett mer holistiskt förhållningssätt till medier och informationssamhället. Regeringen har beslutat att utträda ur den vidgade partiella överenskommelsen om idrott inom . var ledamot i 20072011. Några av de viktigaste frågorna i kommittéarbetet har varit att stödja den globala strategin för ett balanserat och representativt världsarv, att verka för en integrerad natur- och kultursyn och hållbar utveckling, att prioritera insatser för att avvärja hot mot världsarv i fara samt att verka för att få fler barn och ungdomar i världen medvetna om natur- och kulturarvet. konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar antogs 2005 och trädde i kraft . Konventionen befäster parternas rätt och skyldighet att föra en nationell kulturpolitik till stöd för kulturell mångfald. Den verkar för ökat internationellt kulturutbyte och ökad kulturell mångfald. Länder som ratificerat konventionen ska rapportera om sitt arbete för att genomföra den och en första rapporteringsomgång för de parter som först ratificerade konventionen, däribland , har genomförts. Syftet med rapporteringen är att kunna se globala trender och identifiera särskilt goda exempel på kulturpolitikens område. konstaterar i sin rapport bl.a. att de nationella kulturpolitiska målen generellt överensstämmer med konventionens mål och syfte. En av de större utmaningarna för det internationella samfundet handlar om att öka kunskap och kompetens om konventionen och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 valdes in som ledamot i regeringskommittén för konventionen på den tredje ordinarie partskonferensen , och detta för en period . Regeringen har gett i uppdrag till att som samordnande myndighet utveckla arbetet med att tillämpa konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar i . Regeringen beslutade att ratificera konvention om skydd av det immateriella kulturarvet, som bl.a. omfattar muntliga traditioner, sociala sedvänjor och traditionellt hantverk. I samband med ratificeringen gav regeringen för språk och folkminnen i uppdrag att, som samordnande myndighet, utveckla arbetet med tillämpningen av konventionen. Uppdraget, som genomförs i samverkan med andra berörda aktörer, delrapporterades och ska slutrapporteras . För detta tillförs och folkminnen till särskilda projektinsatser och åtgärder som gäller det immateriella kulturarvet (prop. 2010/11:1, utg. omr. 17, bet. 2010/11:KrU1, rskr. 2010/11:113). för kultur ansvarar för det näst största insatsområdet i det officiella nordiska samarbetet. är ordförande i och har valt utvecklingen av en hållbar välfärdsstat som sitt huvudtema. Inom kultursektorn har framhållit kultur och inkludering som ett huvudelement i sitt ordförandeskap. Kulturministrarna har under det norska ordförandeskapet avsatt medel för ett nordiskt barn- och ungdomslitteraturpris och därmed inlett en dialog med om att instifta ett sådant pris med sikte på en första prisutdelning . Detta som ett led i en satsning på barn- och ungdomslitteraturen i . Ett antal administrativa förändringar har verkställts i syfte att minska kostnader, effektivisera institutionernas arbete och jämställa de självstyrande områdenas representation med ländernas. Exempelvis slogs i (Nifin) och förvaltningsorganet Kulturkontakt Nord (KKN) samman. Vidare har det beslutats att stärka dialogen mellan förvaltningsorgan, hus, institutioner, program och de olika 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har de nordiska husen och institutionernas totala styrelseledamotsantal minskat och sammansättningen strömlinjeformats. Arbetet med en strategi för det nordiska kultursamarbetet 20132020 har påbörjats och ska presenteras . Aktuella teman för strategin är det hållbara , det kreativa , det unga , det interkulturella och det digitala . är huvudman inom för de kulturråd som finns vid ambassaderna i , , , , och samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . i har särskilda uppgifter inom EU-sam- arbetet. Även chefen för i är kulturråd. Kulturrådens övergripande uppgift är att föra fram kulturens roll i kontakterna med andra länder och stimulera den kulturella dialogen och kulturutbytet. Kulturråden rapporterar om sin verksamhet i ett nyhetsbrev som publiceras regelbundet på regeringens hemsida. har ca 1 300 prenumeranter. Slutet av 2011 kom för flera av kulturråden att präglas av att poeten tilldelats , vilket uppmärksammades världen över. Verksamheten har för i huvudsakligen handlat om att lyfta frågan om historieskrivning, museipedagogik och kultur för barn och unga. Ambassaden har utarbetat ett pedagogiskt program med inspiration av Skapande skola, , vilket utgör en metod för skolor att använda kulturprojekt i skolarbetet. I gjordes ett större projekt vid namn Kvinnor . Under hela månaden arrangerade eller medarrangerade ambassaden evenemang med tema kvinnor inom scenkonsten. En större satsning i var Swedish Design goes som genomfördes parallellt med . Satsningen genomfördes tillsammans med Svensk Form, i och . I har tillsammans med övriga avdelningar på ambassaden fokuserat sin verksamhet på att även nå utanför . presenterades t.ex. en utställning om modern svensk grafik. Utställningen sattes bl.a. upp i staden i Tjuvashien innan den uppfördes i , där den utökades och ställdes ut på Darwinmuseet. har ambassaden i samarbete med närvarat med monter och gäster under de två stora litteraturevenemangen i ; och NON/Fiction. I har verksamheten delvis innehållit satsningar på svensk film genom svenska filmveckor i tre städer, . Bristen på potentiella översättare av svensk litteratur har identifierats som ett problem för möjligheten att ge ut svensk litteratur i . Ett samarbete med kinesiska förlag har initierats, delvis med finansiering från , och bjöds svenska författare tillsammans med representanter från till . i har tillsammans med övriga ambassaden arbetat utifrån temat Fabric of Life. Syftet har varit att lyfta fram aktuella samhällsfrågor, kreativa näringar, mat och design. Bland annat har ett flertal utställningar visats, däribland 17 Svenska designers som förutom i även har visats i , och . Två samtidskonstutställningar har presenterats i House of . har i uppgift att utveckla internationalisering och interkulturellt utbyte inom hela kulturområdet. ska även, liksom övriga kulturmyndigheter, integrera bl.a. ett internationellt och interkulturellt perspektiv i hela sin verksamhet och bidragsgivning. Myndigheten har även särskilda medel för internationell bidragsgivning. beviljades ca för detta ändamål. Hälften av de beslutade medlen avsåg verksamheter i . Över hälften av bidragsmedlen fördelades till musik-, teater- och dansområdet, gick till bild- och formområdet och till konstområdesövergripande verksamheter. Vidare fördelade 2011 totalt till medverkan vid litterära projekt i utlandet och i översättningsstöd för svensk litteratur i utlandet. Under 20112013 fördelar totalt i bidrag för aktörssamverkan inom kulturområdet med sex utvecklingsländer; , , , , och . Programmet finansieras av Sida. Myndigheten arbetar även med att främja utvecklingen av fristäder för författare. arrangerades ett forum om yttrandefrihet och fristäder för hotade författare med deltagare från hela . har regeringens uppdrag att 2012 fortsatt verka för fler fristäder. är nationell kontaktpunkt för och informerar om EU:s ramprogram för kultur samt bevakar och informerar om EU:s kulturpolitik och andra EU-program av kulturellt intresse. Myndigheten deltar 20112013 även som svensk expertrepresentant i två av EU- kommissionens arbetsgrupper inom ramen för den öppna samordningsmetoden. har aktivt arbetat för att främja svenska ansökningar till EU:s kulturprogram, vilket resulterade i det bästa utfallet för svensk del under innevarande programperiod (20072013). medverkar 27 svenska organisationer i projekt som sammanlagt beviljats från kulturprogrammet. Det svenska kulturlivets aktiviteter inom ramen för EU:s kulturprogram har ökat . Detta är en positiv utveckling som bidrar till ett ökat internationellt och interkulturellt perspektiv inom kulturområdet samt breddar dess finansieringsmöjligheter. Ett tema som fortsätter att vara aktuellt är vikten av kulturens roll i utrikespolitiken. Detta återspeglas också på EU-nivå där samarbetet mellan kulturområdet och utrikespolitikområdet stärkts. Det finns anledning att fortsatt utveckla samarbetet nationellt. Inte minst handlar det om kultur och bistånd där det finns potential att komma vidare. Exempelvis kan samarbetet mellan kulturmyndigheter och Sida utvecklas till stöd för demokratisering och yttrandefrihet. Diskussionen om kulturens roll i för tillväxt, 2020, har intensifierats . Det har exempelvis handlat om hur de kulturella och kreativa näringarna kan utvecklas ytterligare, genom det förslag till nytt 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ramprogram, Kreativa , som kommissionen presenterade . Det nationella arbetet med konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar har anledning att fortsätta och har ett fortsatt viktigt uppdrag inom området. Planeringen och förberedelserna för det svenska ordförandeskapet i 2013 har påbörjats. Det svenska ordförandeprogrammet för kultur- och medieområdet koordineras med den kommande gemensamma nordiska strategin för kultursamarbetet 20132020. Kulturråden utgör en viktig länk mellan och stationeringsländernas kulturliv. Kulturrådens verksamhet utgör en betydelsefull del i det integrerade Sverigefrämjandet. Det är angeläget att vidareutvecklar och följer upp effekterna av arbetet med att stimulera internationaliseringen inom kulturområdet på såväl lokal och regional som nationell nivå. 3.4.4Kulturella och kreativa näringar i ett nationellt och internationellt perspektiv Regeringens handlingsplan för kulturella och kreativa näringar genomförs i samverkan mellan . Ett antal myndigheter inom de kultur- och näringspolitiska områdena har inom ramen för handlingsplanen genomfört och genomför ett antal projektuppdrag. Dessa omfattar bl.a. insatser som rådgivning till företag, programsatsning på inkubatorer för kulturella och kreativa näringar samt mellanhänder, nätverk och modeller för samverkan och entreprenörskap i kulturella och kreativa utbildningar. Det övergripande målet för handlingsplanen är att stärka entreprenörskap och företagande inom kulturområdet samt att främja kulturell och kreativ kompetens i näringslivet för ökad konkurrenskraft och innovationsförmåga. Som ett komplement till handlingsplanen inrättade regeringen ett särskilt råd för kulturella och kreativa näringar (dnr N2010/3043). Rådet består av experter och utövare inom kulturella och kreativa områden 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och ska bidra till att stärka både det nationella och regionala arbetet med kultur och kreativitet som drivkrafter för hållbar utveckling och tillväxt. Rådets övergripande uppgift är att belysa viktiga frågeställningar för sektorn och att bistå regeringen i arbetet med den antagna handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. Insatserna i handlingsplanen utgår från de kulturella och kreativa entreprenörernas behov och möjligheter. Förutom den kunskapsuppbyggnad som görs inom de olika projektuppdragen i handlingsplanen så innebär också utformningen av arbetet och det sektorsövergripande arbetssättet i sig en utvecklingsprocess som främjar en ökad helhetssyn på området och stärkt samverkan mellan myndigheter och organisationer. , , , , Stiftelsen och har i enlighet med av regeringen givna uppdrag utvecklat och medverkat i insatser för kulturella och kreativa näringar. Myndigheterna redovisade uppnådda erfarenheter och resultat av det bedrivna arbetet. På regional nivå pågår också flera utvecklingsverksamheter som syftar till att främja de kulturella och kreativa näringarna. Samtliga regioner har utarbetat strategiska planer eller program för kulturella och kreativa näringar. Strategierna ser olika ut och utgår från respektive regions förutsättningar. Det handlar om att skapa funktioner mellan kultur och näringsliv i det regionala tillväxtarbetet, men det kan också handla om att utveckla affärsmodeller, att coacha talanger och att skapa mötesplatser, kluster och s.k. mäklarfunktioner. I flera strategier finns också kopplingar till kulturarv och turism. Inom EU står arbetet med Creative industries högt på agendan, både inom kulturområdet och inom det näringspolitiska området. Rådet har återkommande understrukit vikten av att de kulturella och kreativa näringarnas potential tas tillvara vid implementeringen av EU 2020- strategin på nationell nivå. Detta gäller inte minst inom ramen för innovationsstrategin och den digitala agendan. I det sammanhanget presenterades förslag till EU-budget för 20142020. Programförslaget (Kreativa ) för kultur- och medieområdet präglas av ett tydligt fokus mot utvecklings- och tillväxtpotentialen hos den kulturella och kreativa sektorn. förslagets närmare utformning och omfattning är under förhandling och beräknas vara slutförhandlad . Inom har det gemensamma projektet fortsatt under det finska ordförandeskapet för att utveckla kunskap och verktyg som kan främja kulturella och kreativa näringar, bygga nätverk och profilera som en kreativ region. Beslut har även tagits om fortsatt verksamhet för KreaNord . Kulturen och den kulturella och kreativa sektorn spelar en viktig roll för utvecklingen av besöks- och upplevelsenäringen i alla delar av . En bred kulturell verksamhet ökar attraktiviteten i regionen och kan bidra till hållbar tillväxt och utveckling. Regeringen har lanserat en kommunikationsplattform under namnet Attraktionskraft . Syftet är att främja lokala och regionala förutsättningar att utveckla attraktiva livs- och boendemiljöer. En central fråga för de statliga kulturinstitutionerna är vikten av att arbeta regionalt. Som ett led i ett ökat regionalt perspektiv har t.ex. de statliga museerna i årets regleringsbrev fått regeringens uppdrag att utveckla sitt arbete för att verksamheten i ökad utsträckning ska ge effekter i hela landet. , , , , Stiftelsen och har regeringens uppdrag att medverka till att genomföra den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013, inklusive de tydliggöranden som framgår av regeringens skrivelse Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221). , Stiftelsen , och har på regeringens uppdrag skapat interna strategier för att arbeta med regionala tillväxtfrågor. Handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar bidrar till och fördjupar kunskap och erfarenheter till gagn för områdets fortsatta utveckling. Vidare skapas en grogrund för ett långsiktigt samarbete mellan myndigheter på kultur- och näringsområdena. Till detta ska läggas Rådet för kulturella och kreativa näringar som bör kunna utveckla och presentera idéer och strategier för områdets fortsatta utveckling. Betydelsen av ett horisontellt arbetssätt mellan politikområden och över sektorsgränser är helt avgörande för att åstadkomma en positiv utveckling inom sektorn kulturella och kreativa näringar. Det gäller såväl EU-nivå som nationell och regional nivå. I det sammanhanget är kulturens fria roll och egenvärde grundläggande. Insikten om att kulturen också bidrar i olika former till utvecklingen inom andra samhällsområden bör tas tillvara långsiktigt och strukturellt. Därmed skapas förutsättningar för ökad tillväxt och sysselsättning som kulturens kraft i än högre grad etableras som ett allmänintresse i samhällets olika sektorer. 3.4.5 Myndigheten för kulturanalys Myndigheten för kulturanalys inledde sin verksamhet och var fullbemannad.