prop · H00320 · 2012-10-16 00:00:00 — service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 9 c, 15, 23, 26 f, och 27 §§ lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade i stället för dess lydelse enligt lagen (2012:00) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 2012/13:1, Föreslagen lydelse utgiftsområde 9 När ekonomiskt stöd enligt 9 § 2 har beviljats och assistans utförs av någon som är närstående till eller lever i hushållsgemenskap med den insatsberättigade och som inte är anställd av kommunen, ska 1. kommunen få besöka den insatsberättigade när det behövs för bedömningen av rätten till eller behovet av insatsen eller i övrigt för tillämpningen av denna lag, och Inspektionen för vård och om- bostaden för att inspektera assi- sorg få tillträde till bostaden för att stansen enligt 26 d §. 26 d §. Vid inspektion enligt första stycket 2 gäller inte 26 e §. Om en myndighet vid upprepade tillfällen utan giltig anledning vägras besök eller inspektion enligt första stycket, får det ekonomiska stödet enligt 9 § 2 dras in eller sättas ned. För att stödet ska få dras in eller sättas ned krävs att den insatsberättigade har informerats om denna påföljd. Med närstående enligt första stycket avses make, sambo, barn, förälder och syskon samt deras makar, sambor och barn. Till kommunens uppgifter hör att 1.fortlöpande följa upp vilka som omfattas av lagen och vilka deras behov av stöd och service är, 2.verka för att personer som anges i 1 § får sina behov tillgodosedda, 3.informera om mål och medel för verksamheten enligt denna lag, 4.medverka till att personer som anges i 1 § får tillgång till arbete eller studier, 5.verka för att det allmänna fritids- och kulturutbudet blir tillgängligt för personer som anges i 1 §, 6.anmäla till överförmyndaren dels när en person som omfattas av 1 § kan antas behöva förmyndare, förvaltare eller god man, dels när ett förmynderskap, förvaltarskap eller godmanskap bör kunna upphöra, 7.samverka med organisationer som företräder människor med omfattande funktionshinder, 8.anmäla till när någon som har ansökt om biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till sådan assistans enligt 9 § 2 kan antas ha rätt till assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäk- 2012/13:20 9. underrätta när någon som får assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken beviljas boende med särskild service, daglig verksamhet, barnomsorg eller någon annan insats som kan påverka behovet av personlig assistans, 10. anmäla till om det finns anledning att anta att assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken används för annat än köp av personlig assistans eller kostnader för personliga assistenter, och 11. anmäla till 11. anmäla till Inspektionen för om det finns anledning att anta att vård och omsorg om det finns en tillståndshavares lämplighet för anledning att anta att en tillstånds- att bedriva verksamhet med per- havares lämplighet för att bedriva sonlig assistans kan ifrågasättas. verksamhet med personlig assi- stans kan ifrågasättas. En enskild person får inte utan En enskild person får inte utan tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg yrkesmässigt bedriva personlig assistans som avses i 9 § verksamhet med personlig assi- 2 eller verksamhet som avses i 9 § stans som avses i 9 § 2 eller verk- samhet som avses i 9 § 610. Tillstånd att bedriva verksamhet som avses i första stycket får meddelas endast den som med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. I fråga om en juridisk person ska lämplighetsprövningen även avse 1.den verkställande direktören och annan som genom en ledande ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten, 2.de styrelseledamöter och styrelsesuppleanter som till följd av eget eller närståendes ekonomiska intresse har en väsentlig gemenskap med den juridiska personen, som är grundad på andelsrätt eller därmed jämförligt ekonomiskt intresse, och 3.bolagsmännen i kommanditbolag eller andra handelsbolag. Kommun och landsting som ska bedriva verksamhet som avses i första stycket ska anmäla denna verksamhet till innan verksamheten påbörjas. Den som har beviljats ekonomiskt stöd för personlig assistans enligt 9 § 2 eller assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken, och som har anställt någon för sådan personlig assistans, ska göra en anmälan till innan assistenten påbörjar sitt arbete. Kommun och landsting som ska bedriva verksamhet som avses i första stycket ska anmäla denna verksamhet till Inspektionen för vård och omsorg innan verksamheten påbörjas. Den som har beviljats ekonomiskt stöd för personlig assistans enligt 9 § 2 eller assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken, och som har anställt någon för sådan personlig assistans, ska göra en anmälan till Inspektionen för vård och omsorg innan assistenten påbörjar sitt arbete. Om finner att det Om Inspektionen för vård och i verksamhet som står under tillsyn omsorg finner att det i verksamhet enligt denna lag förekommer ett som står under tillsyn enligt denna missförhållande som har betydelse lag förekommer ett missför- för enskildas möjligheter att kunna hållande som har betydelse för få de insatser de har rätt till, får enskildas möjligheter att kunna få de insatser de har rätt till, får in- svarar för verksamheten att av- svarar för verksamheten att av- läggande ska innehålla uppgifter om de åtgärder som Socialstyrel- sen anser nödvändiga för att det om de åtgärder som inspektionen anser nödvändiga för att det på- talade missförhållandet ska kunna får förenas med vite. Ett beslut om före- läggande får förenas med vite. Inspektionen för vård och om- lägga den kommun eller det sorg får även förelägga den kom- landsting som inte har fullgjort sin mun eller det landsting som inte har fullgjort sin anmälnings- tredje stycket att fullgöra denna stycket att fullgöra denna skyldig- förenas med vite. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. Om ett missförhållande enligt 26 f § första stycket är allvarligt och föreläggande inte följts, får helt eller delvis återkalla tillståndet för verksamheten. Om verksamheten inte är tillståndspliktig får i stället helt eller delvis förbjuda fortsatt verksamhet. Om missförhållandet innebär fara för enskildas liv, hälsa eller personliga säkerhet i övrigt, får utan föregående föreläggande helt eller delvis återkalla tillståndet för verksamheten. Om verksamheten inte är tillståndspliktig får i stället helt eller delvis förbjuda fortsatt verksamhet. Om ett missförhållande enligt 26 f § första stycket är allvarligt och Inspektionen för vård och omsorgs föreläggande inte följts, får inspektionen besluta att helt eller delvis återkalla tillståndet för verksamheten. Om verksamheten inte är tillståndspliktig får inspektionen i stället besluta att helt eller delvis förbjuda fortsatt verksamhet. Om missförhållandet innebär fara för enskildas liv, hälsa eller personliga säkerhet i övrigt, får Inspektionen för vård och omsorg besluta att utan föregående föreläggande helt eller delvis återkalla tillståndet för verksamheten. Om verksamheten inte är tillståndspliktig får inspektionen i stället besluta att helt eller delvis förbjuda fortsatt verksamhet. 2012/13:20 Ett tillstånd att bedriva verksamhet får även återkallas om tillståndshavaren inte kan anses lämplig enligt 23 § andra stycket eller inte tillhandahåller assistans enligt 24 §. Beslut av en sådan nämnd som Beslut av en nämnd som avses i avses i 22 § eller av Socialstyrel- 22 § eller av Inspektionen för vård sen får överklagas hos allmän och omsorg får överklagas till 1.insatser för en enskild enligt 9 §, 2.utbetalning till någon annan enligt 11 §, 3.återbetalning enligt 12 §, 4.förhandsbesked om rätt till insatser enligt 16 § andra eller tredje stycket, 5.tillstånd till enskild verksamhet enligt 23 §, 6.omhändertagande av personakt enligt 23 d §, 7.föreläggande enligt 26 c och 26 f §§, 8.återkallelse av tillstånd och förbud enligt 26 g26 i §§, eller 9.indragning eller nedsättning av ekonomiskt stöd enligt 9 c § andra stycket. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. I fråga om överklagande av I fråga om överklagande av In- spektionen för vård och omsorgs 23 c § gäller i 23 c § gäller i bestämmelserna i 6 kap. 711 §§ tillämpliga delar 6 kap. 711 §§ (2009:400). (2009:400). Beslut i frågor som avses i första stycket gäller . Förvaltningsrätten eller kammarrätten får dock förordna att dess beslut ska gälla först sedan det vunnit laga kraft. Förslag till lag om ändring i lagen (2012:00) om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 51 kap. 16 a § och 110 kap. 42 a och 57 a §§ socialförsäkringsbalken i stället för dess lydelse enligt lagen (2012:00) om ändring i nämnda balk ska ha följande lydelse. 2012/13:1, När assistansersättning har be- När assistansersättning har be- viljats och assistansen utförs av viljats och assistansen utförs av någon som är närstående till eller någon som är närstående till eller lever i hushållsgemenskap med den försäkrade och som inte är den försäkrade och som inte är anställd av kommunen ska Social- anställd av kommunen ska In- styrelsen få tillträde till bostaden spektionen för vård och omsorg få för att inspektera assistansen enligt tillträde till bostaden för att in- 26 d § lagen (1993:387) om stöd spektera assistansen enligt 26 d § och service till vissa funktions- lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshind- gäller inte 26 e § lagen om stöd Vid sådan inspektion gäller och service till vissa funktions- inte 26 e § lagen om stöd och service till vissa funktionshind- Med närstående enligt första stycket avses make, sambo, barn, förälder och syskon samt deras makar, sambor och barn. ska anmäla till om det finns anledning att anta att lämpligheten för att bedriva verksamhet med personlig assistans kan ifrågasättas när det gäller någon som har tillstånd enligt 23 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. ska anmäla till Inspektionen för vård och omsorg om det finns anledning att anta att lämpligheten för att bedriva verksamhet med personlig assistans kan ifrågasättas när det gäller någon som har tillstånd enligt 23 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Assistansersättning får dras in eller sättas ned om den försäkrade vid upprepade tillfällen utan giltig anledning vägrar att medverka till 2012/13:20 1. besök enligt 14 § 2 när assistansen utförs av någon som är närstående till eller lever i hushållsgemenskap med den försäkrade och som inte är anställd av kommunen, eller 2. inspektion av 2. inspektion av Inspektionen för enligt 51 kap. 16 a §. vård och omsorg enligt 51 kap. 16 a §. Ärendet och dess beredning Utredningen om tillsynen inom tillsattes (S 2004:12). Uppdraget för utredningen var att se över organisationen av den statliga tillsynen inom . tiven (dir. 2004:178) var att tillsynsansvaret ska stärkas och göras tyd- ligare, att tillsynsfunktionens sårbarhet ska minska samt att tillsynen ska fungera samordnat, strukturerat och effektivt med ett tydligt jämställd- Utredningen skulle även överväga och föreslå åtgärder som särskilt stärker tillsynen över barns och ungas rättigheter inom Utredningen överlämnade slutbetänkandet Samord- nad och tydlig tillsyn av (SOU 2007:82). föreslog bl.a. att tillsynen över hälso- och sjukvården och i ett första steg skulle föras samman i . I ett andra steg skulle sedan bildas en renodlad tillsynsmyndighet genom att bryta ut sociala tillsyn fördes över till och samordnades med tillsyn av hälso- och sjukvården. ringen Statskontoret i uppdrag att följa upp och utvärdera tillsyns- reformen och också lämna förslag till om ytterligare förändringar be- hövde göras och ytterligare steg skulle tas. Statskontoret redovisade utvärderingsuppdraget . rapporten av tillsynsreformen. socialtjänst och hälso- och sjukvård (2012:11) föreslår Statskontoret att regeringen bl.a. tar initiativ till att en renodlad inspektionsmyndighet för tillsyn över socialtjänst och hälso- och sjukvård inrättas. Inom har en promemoria, Inspektionen för vård och omsorg en ny effektiv tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst (Ds 2012:20), tagits fram. förslag till lagändringar som bl.a. innebär att nuvarande tillsyns- och tillståndsverksamhet enligt främst socialtjänstlagen (2001:453), lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- tionshindrade (LSS) och patientsäkerhetslagen (2010:659) förs över till en ny tillsyns- och tillståndsmyndighet för vård och Promemorians huvudsakliga innehåll framgår av bilaga 1. slag som lades fram i promemorian finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i Social- departementet (S2012/4269/). beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift att förbereda och genomföra bildandet av en ny tillsyns- myndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst (Dir. 2012:67). Lagförslagen i propositionen hänför sig till den nya myndighetens in- rättande och möjlighet att bedriva verksamhet från . ringarna handlar huvudsakligen endast om utbyte av myndighetsnamn. 2012/13:20 Vissa förslag innebär materiella ändringar, dock endast av smärre art och betydelse. Författningstekniskt och även i övrigt är förslagen av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Staten har ett ansvar för att säkerställa att lagar, förordningar och föreskrifter som riksdag, regering och myndigheter beslutat om följs. Ett viktigt kontroll- och styrinstrument som staten förfogar över är tillsyn. Tillsyn i betydelsen kontroll av hur olika verksamhetsområden fullgör sina uppgifter har ökat . Det gäller såväl inom hälso- och sjukvården som inom . Tillsyn innebär en oberoende och självständig granskning av att de lagar som har beslutats av , de förordningar som har beslutats av regeringen och de föreskrifter och villkor som har beslutats av statliga myndigheter efterlevs och att den enskilde medborgaren i dessa avseenden behandlas på ett likvärdigt sätt oberoende av var i landet man bor. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska alla medborgare i landet ges en god vård på lika villkor och ska inom ramen för sitt tillsynsansvar se till att så sker. ska genom sin tillsyn arbeta för att vårdgivarna och hälso- och sjukvårdspersonalen ger alla patienter vård av rätt kvalitet och med hög patientsäkerhet. Socialtjänstlagen (2001:453) är en lagstiftning som rymmer rättigheter, skyldigheter och mål som ska värna människor i utsatta situationer men som i många avseenden är övergripande. Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, är en mer renodlad rättighetslagstiftning. Tillsynen inom och områden utövas av . Tillsynen av hälso- och sjukvården, och berör i många fall människor som av olika skäl är särskilt utsatta men också deras anhöriga. Det är därför viktigt att tillsynen fungerar på ett trovärdigt och rättssäkert sätt. Människor som erhåller vård och behandling, omvårdnad och andra stödinsatser är ofta i ett starkt beroendeförhållande till dem som arbetar i verksamheterna. Insynen i verksamheterna och vad som händer i dessa under olika delar av dygnet kan vara starkt begränsad. Många förmår inte att hävda sina egna intressen eller föra sin egen talan. Det kan vara barn och unga som levt under otrygga och utsatta förhållanden, vuxna med grav missbruksproblematik, barn, unga och vuxna med omfattande funktionsnedsättning som t.ex. utvecklingsstörning, hjärnskador och autism, personer med psykisk sjukdom, äldre med demenssjukdomar eller människor som behöver vård i livets slutskede. Ansvariga för verksamheter och lagstiftning har ett särskilt ansvar att se till att de som finns i verksamheterna inte blir utsatta för skador och kränkningar och att det stöd, den vård, den behandling och den omsorg som ges är säker och av god kvalitet samt att personal har den erfarenhet och kompetens som behövs och inte är olämpliga för uppgiften. Ett ökat fokus på tillsyn inom , LSS och hälso- och sjukvårdens områden beror bl.a. på att landsting och kommuner har fått ett ökat ansvar för vård, stöd, service och omsorg. Det har även förts in marknadsliknande förhållanden i offentlig verksamhet med ökat inslag av privata vårdgivare. Tillsynen från statens sida måste därför bli starkare, tydligare och effektivare. Förtroendet för tillsynen behöver också förbättras. Medborgarna ska kunna lita på att bestämmelser om handläggning, säkerhet, lika behandling eller rätten till en viss service också efterlevs och att , LSS-verksamheter och hälso- och sjukvården utvecklas i medborgarnas tjänst. Tillsynen av att lagstiftningen tillämpas på ett riktigt sätt och på det sätt som varit avsikten enligt riksdagsbeslut är också en viktig demokrati- och rättssäkerhetsfråga och en grundförutsättning för den politiska legitimiteten för de vård-, stöd- och omsorgsinsatser som samhället erbjuder. Tillsynen av socialtjänst, LSS-verksamhet och hälso- och sjukvård går inte att byråkratisera alltför mycket. Verksamheterna handlar om vård och omsorg om människor, vilkas behov kräver att insatserna individ- och situationsanpassas. Det är inte möjligt att i alla led skapa formaliserade rutiner för hur vård, stöd och behandlingsinsatser ska vara utformade. Därför måste tillsynen bygga på en professionell förvaltningsmodell med handläggare och personal som har expertkunskap inom det område som de är verksamma. Medborgarna ska uppfatta besluten som legitima eftersom de vilar på kunskap och hög kompetens. Detta ställer krav på tillsynspersonalen och en organisation som möjliggör en professionell, kompetent och effektiv tillsyn av hälso- och sjukvård, LSS- verksamhet och socialtjänst. Utgångspunkten för en stärkt och tydlig tillsyn över såväl och som hälso- och sjukvården är således att kontrollera att den lagstiftning som finns på området också efterlevs och att en kvalitativt sett god vård, omsorg och insats för den enskilde individen också ges på lika villkor över landet. Rättssäkerhet, likabehandling och att rätten till en viss service som garanteras i lagstiftningen också erbjuds är viktigt ur ett brukarperspektiv. bör vara organiserad på sådant sätt att de bedömningar som regionala tillsynsenheter gör för att kontrollera att lagstiftningen följs så långt möjligt är enhetlig över landet. för sådana ytterst viktiga områden för medborgaren som det här är fråga om bör dessutom vara allmänt känd och lätt att få kontakt med samt ha sådana befogenheter att felaktigheter snabbt kan korrigeras. Hälso- och sjukvård, LSS-verksamhet och socialtjänst är verksamheter som på flera områden, t.ex. inom äldreområdet, psykiatrin, funktionshinderområdet, missbruksvården, barn- och ungdomsvården, rehabilitering, etc. kräver väl samordnade och integrerade insatser från verksamheterna. Gränserna för vad som är den enes och den andres ansvar är ibland inte helt tydliga. Detta gäller naturligtvis också tillsynsansvaret. Socialtjänst-, LSS- och hälso- och sjukvårdstillsynen bör därför integreras såväl organisatoriskt som i den praktiska tillsynsverksamheten. Insatser hör allt oftare intimt samman. Om man ska kunna leva upp till ambitionen om en kvalitativt sett god vård och omsorg måste därför såväl 2012/13:20 samverkan mellan huvudmännen och olika utförare som hela vårdkedjan kunna granskas i ett sammanhang. Sammanfattningsvis kan sägas att en väl fungerande tillsyn är viktig för att säkerställa att medborgarna får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med gällande lagar, förordningar och föreskrifter. Tillsynen av hälso- och sjukvård, LSS-verksamhet och socialtjänst behöver stärkas och bli mer kraftfull. Inte minst en ökad mångfald och förändringstakt gör det viktigt att kvaliteten i verksamheterna följs noga och att eventuella problem åtgärdas effektivt. 4.2Utredningen om tillsynen inom Utredningen om tillsynen inom tillsattes (S 2004:12). Uppdraget för utredningen var att se över organisationen av den statliga tillsynen inom område och även överväga förändringar i såväl organisation som ansvarsfördelning. hade olika utredningar och granskningar pekat på problem med bristande enhetlighet, varierande bedömningar och brist på eller rentav avsaknad av tillsyn inom vissa områden av . Utredningen föreslog i slutbetänkandet Samordnad och tydlig tillsyn av (SOU 2007:82) att länsstyrelsernas tillsyns- och tillståndsverksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) i ett första steg skulle föras över till och sammanföras med regionala tillsynsenheter för hälso- och sjukvård. I ett andra steg skulle det bildas en renodlad tillsynsmyndighet genom att bryta ut tillsynsverksamheten från . 4.3Propositionen Samordnad och tydlig tillsyn av Tillsynsreformens motiv och syfte Regeringen har i propositionen 2008/09:160 Samordnad och tydlig tillsyn över redovisat motiven för en förändring av den statliga tillsynen. I huvudsak var motiven följande: Allvarliga brister i tillsynen och bristande enhetlighet. Länsstyrelsernas prioriteringar av tillsynen över socialtjänst i förhållande till deras övriga åtaganden var alltför varierande. Samarbetet mellan länsstyrelserna var alltför begränsat. Dålig öppenhet i tillsynen och otydliga bedömningar. Svårigheter att styra den splittrade organisationen. De flesta remissinstanserna förordade att en ny sammanslagen tillsynsmyndighet för socialtjänst och hälso- och sjukvård skulle bildas. överlämnade regeringen propositionen till . I propositionen betonade regeringen tillsynens stora betydelse som statligt kontrollinstrument. Tillsynen ska säkerställa att de lagar, förordningar och föreskrifter som riksdag, regering och myndigheter beslutat om Prop. 2012/13:20 också följs. Det understryks i propositionen att tillsyn är myndighets- Det ställs särskilt höga formella förvaltningsrättsliga krav på verksamhet som innebär myndighetsutövning. Regeringen angav i propositionen en rad principiella utgångspunkter för en stark och tydligare tillsyn. Man ville skapa en tillsyn som är stark i betydelsen att tillsynsmyndigheten har effektiva befogenheter och sanktionsmöjligheter om brister inte korrigeras, rätt kompetens och ändamålsenliga tillsynsmetoder. tydlig i betydelsen att tillsyn ges en i berörda lagar klart avgränsad och tydlig definition. uppgifter ska renodlas och ha fokus på tillsyn och tillstånd. Myndigheten ska inte ha uppgifter som att fördela statsbidrag och projektpengar till olika utvecklingsprojekt som man ska granska verksamheten. Stort oberoende från själva driften av verksamheterna ger störst legitimitet. mindre sårbar i betydelsen att den operativa tillsynens resurser och kompetens är så stora att tillsynens kvalitet och omfattning inte blir lidande av tillfälliga vakanser, sjukdom, utbildning och semester. samordnad på så sätt att tillsynen bedrivs systematiskt på ett enhetligt och likvärdigt sätt över hela landet genom gemensamma arbetssätt, metoder och bedömningsgrunder. effektiv i så motto att den utövas med långsiktig planering och tydlig prioritering och är strategisk, kompetent, tillgänglig och professio- Syftet med reformen var sammanfattningsvis att skapa en tillsyn av socialtjänst, LSS-verksamhet och hälso- och sjukvård som är tydlig och mindre sårbar och som fungerar samordnat, strukturerat och effektivt. Trots att remissinstanserna förespråkade en samordning i en renodlad inspektionsmyndighet valde regeringen att i propositionen följa utredningens förslag och föreslå att länsstyrelsernas tillsyns- och tillståndsverksamhet enligt socialtjänstlagen och LSS förs över till . Detta ställningstagande motiverade regeringen med att det skulle behövas ett mer grundligt utredningsarbete för att direkt kunna föreslå en renodlad inspektionsmyndighet.