prop · H0033 · 2012-09-26 00:00:00 — För att ska kunna göra rimliga antaganden behöver regeringen klargöra dels vilka åtgärder för begränsad klimatpåverkan som i huvudsak planeras i närtid, och dels vilken ungefärlig utsläppsbana som regeringen avser att koldioxidutsläppen ska följa på för att klimatmålen ska kunna nås i önskvärd utsträckning. Av granskning framgår att regeringens styrning har varit otydlig i dessa avseenden. En konsekvens av att regeringen inte tydligt uttrycker hur infrastrukturplaneringen ska förhålla sig till klimatmål blir att myndigheter med planeringsansvar planerar för fortsatta trakökningar inom koldioxidintensiva trakslag.372 Detta har inte redovisats till på ett transparent sätt. Stora krav ställs på forskning som kan leda till tekniksprång För att kunna nå de uppsatta klimatmålen förutsätts ett stort genomslag av forskning och fordonseektivisering. Tillgänglig kunskap visar att andra åtgärder, som till exempel prioritering mellan trakslag, sannolikt behöver vidtas. I brist på riktlinjer utgick trakverken från att EET-strategin skulle genomföras I regeringens direktiv till trakverken inför åtgärdsplaneringen 2010-2021 saknades uppgifter om vilken klimatpolitik regeringen planerade. I avsaknad av styrning valde trakverken att utgå från att den så kallade EET-strategin, som innebar kraftfulla klimatstyrmedel för transportsektorn, skulle genomföras. Detta medförde att den nationella planens eekter analyserades i ett scenario med hälften så stor traktillväxt på väg jämfört med ett scenario utan 372Detta gäller givet att regeringen även fortsatt avser att investeringarna ska kunna motiveras samhällsekonomiskt. infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? EET-strategin innebar även en kraftig överyttning av trak till järnvägar i prognosmodellerna. Att den nationella planen analyserades i ett sådant scenario bidrog paradoxalt nog till att planens eekter på koldioxidutsläppen underskattades. Regeringen och ck därför inte en rättvisande bild av planens eekter. Koldioxidutsläppen underskattades i era led granskning visar att trakverkens användning av prognosmodeller under åtgärdsplaneringen medförde att infrastrukturplanens eekter på koldioxidutsläppen underskattades i era led. osäkert om den nationella planen sammantaget verkligen leder till minskade koldioxidutsläpp och på så sätt bidrar till klimatmålen. Ny infrastruktur genererar nya destinationspunkter för transporter, vilket sammantaget antas öka efterfrågan på transporter och därmed även transporternas samlade koldioxidutsläpp. Eekter av den här typen kallas inducerad efterfrågan på trak och innefattas bara delvis i prognos. I prognoserna för hur godstransportarbetet påverkas av den nationella planen beaktades nya investeringar i järnväg, men inte de nya väginvesteringar som ingick i planen. Detta innebär att efterfrågan på vägtransporter även i detta avseende riskerar att vara underskattad i prognosen. Trakverkens uppskattning i prognosmodellerna av andelen bilar med låga koldioxidutsläpp är också mycket optimistisk jämfört med resultaten från aktuell forskning. Koldioxidutsläpp från produktion och distribution av drivmedel ingår inte i trakverkens analys av vägtransporternas klimatpåverkan, vilket innebär att en väsentlig del av koldioxidutsläppen saknas i redovisningen. Under åtgärdsplaneringen underskattades även bilinnehavet. Därmed underskattades koldioxidutsläppen i prognosen för persontransporter på väg. De höjda banavgifter för järnväg som regeringen aviserat att införa leder till ökad efterfrågan på vägtransporter, vilket inte analyserades under trakverkens åtgärdsplanering. bedömer att det är väsentligt att redovisa förändringar av koldioxidutsläpp som följer av den nationella planen, även om de är relativt små i förhållande till transportsektorns totala utsläpp och klimatmålen. granskar: hållbar utveckling klimat trakutskott har konstaterat att investeringar i ny infrastruktur behöver bidra till att minska koldioxidutsläppen, och att det krävs en prioritering av objekt som bidrar till en sådan utveckling. rekommendationer syftar till att regeringens rapportering till ska vara transparent och rättvisande. En rättvisande och konsistent redovisning är avgörande för att ska kunna fatta välgrundade infrastrukturbeslut som beaktar klimatmålen i önskad utsträckning. Rekommendationer till regeringen: NRegeringen bör i sin rapportering till av infrastrukturplanen, tydliggöra sambandet mellan lönsamhet, trakökningar och ökade koldioxidutsläpp mot bakgrund av tillgänglig kunskap. NRegeringen bör, exempelvis i samband med utvecklingen och genomförandet av Färdplan 2050, fastställa en ungefärlig bana för hur utsläppen ska minska. Detta för att säkerställa att samordnar rapporteringen av koldioxidutsläpp med infrastrukturplaneringen. NRegeringen bör på ett tydligt sätt redovisa för hur regeringen fördelat planeringsramen mellan trakslagen i den långsiktiga infrastrukturplanen. planeringsunderlag för begränsad klimatpåverkan anger att en fortsatt ökning av trakvolymer på väg är svår att förena med klimatmålen. Infrastrukturplanen bygger på fortsatta trakökningar. Denna målkonikt behöver redovisas för regeringen och . bör samordna myndighetens planeringsunderlag för begränsad klimatpåverkan med infrastrukturplaneringen, så att regeringen och därmed även kan få en rättvisande och konsistent bild som grund för infrastrukturbeslut. infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? granskar: hållbar utveckling klimat Proposition 1997/98:56, Transportpolitik för en hållbar utveckling. Betänkande 1997/98:TU10. Proposition 1997/98:145, Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart samhälle. Betänkande 1998/99:MJU6, Miljöpolitiken, rskr 1998/99:183. Proposition 2001/02:20, Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem. Betänkande 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126. Proposition 2008/09:35, Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt. Betänkande 2008/09:TU2. Proposition 2008/09:93, Mål för framtidens resor och transporter. Betänkande 2008/09:TU14. Proposition 2008/09:162, En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat. Betänkande 2008/09:MJU28, Riktlinjer för klimatpolitiken m.m. Proposition 2009/10:155, Svenska miljömål för ett eektivare miljöarbete. Betänkande 2009/10:MJU25. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU1, rskr 2010/11:119. Regeringsbeslut och regeringens skrivelser Regeringens direktiv , Uppdrag att utarbeta inriktningsunderlag inför den långsiktiga infrastrukturplaneringen för . Regeringsbeslut () Uppdrag om inledande av åtgärdsplanering för infrastrukturåtgärder m.m. Regeringsbeslut () Uppdrag att genomföra åtgärdsplanering inför fastställandet av nationell trakslagsövergripande plan (...) Regeringens skrivelse 2009/10:197 (), Åtgärdsplanering för transportsystemet 2010-2021. infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? Regeringsbeslut () Uppdrag för ökad kapacitet i järnvägssystemet, Regeringsbeslut (), Uppdrag att ge underlag till en svensk färdplan för ett utan klimatutsläpp . Förordning (2008:1380) med instruktion för . Förordning (2010:185) med instruktion för . Regleringsbrev för budgetåren 2007-2010 avseende . Regleringsbrev för budgetåren 2007-2010 avseende . Regleringsbrev för avseende . (2007) bidrag till samhällsutvecklingen inriktningsunderlag 2010-2019, Underlagsrapport . (2007:5777) Strategin för eektivare energianvändning och transporter. (2009), Persontransportprognoser 2020 och 2040, (promemoria). Luftfartsstyrelsen (2008) Samhällsekonomi stora objekt - Lägesrapport. Luftfartsstyrelsen (2009) Samlad eektbedömning för Viared Kråkered. Transportstyrelsen (2009) Planprognos 2020 godstrak Underlagsrapport i åtgärdsplaneringen 2010-2021. Transportstyrelsen (2009:98) Alternativa scenariers påverkan på lönsamhet. Transportstyrelsen (2009:100) Miljökonsekvensbeskrivning för Nationell transportplan 2010-2021. Transportstyrelsen (2009:157) Nationell plan för transportsystemet 2010-2021, Samlad beskrivning, eekter av nationell plan och länsplaner. (2010) Planer som styrmedel för att minska samhällets klimatpåverkan. Elforsk, Miljövärdering av el med fokus på utsläpp av koldioxid. granskar: hållbar utveckling klimat (2008), Koldioxidvärdering av energianvändning - vad kan du göra för klimatet? (2009:20) Kunskapsunderlag angående marknaden för elfordon och laddhybrider. (2010:07) . (2010:08) Handlingsplan för förnybar energi. (2011:10), Indikatorer och beräkningsmetoder för uppföljning av politik för energi. (), Översyn av energiskattedirektivet, faktapromemoria 2010/11:FPM113. Miljövårdsberedningens rapport (2007:3) Vetenskapligt underlag för klimatpolitiken Rapport från Vetenskapliga rådet för klimatfrågor. (2006:5618) Diskontering i samhällsekonomiska analyser av klimatåtgärder. (2007:5711) Sternrapporten en genomgripande analys av klimatförändringens ekonomi. (2007:5716) Självstärkande processer i transportsystemet. (2007:5754), Tvågradersmålet i sikte? scenarier för det svenska energi- och transportsystemet . (2012:6487) Underlag till en svensk färdplan för ett utan klimatutsläpp - delrapport. (2010:27) Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet. (2011:10) Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? (2012:2) Svensk klimatforskning vad kostar den och vad har den gett? (2005:5) Den samhällsekonomiska kalkylen en introduktion för den nykne. (2007:5) Kilometerskatt för lastbilar - Kompletterande analyser (redovisning av ett tilläggsuppdrag från regeringen). (2008:3) Samhällsekonomiska principer och kalkylvärden för transportsektorn, (ASEK 4). (2009:28) Övergripande statistik om transportsektorn. infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? Trakanalys, Transportarbete 1959-2010. Trakanalys (2009) Lastbilstrak 2009 Swedish national and international road goods transport 2009 (Statistik 2010:3). Trakanalys (2011:10) Transportsystemets tillstånd, utmaningar och möjligheter en nulägesanalys. Traktekniska handledningen för Sampers/Samkalk (2009). (2010:95) Trakslagsövergripande planeringsunderlag för Begränsad klimatpåverkan. (2010:124) Samlad beskrivning - Eekter av nationell plan och länsplaner 2010-2021. (2011) Handledning för beräkning av energieektivisering och förändrade CO2-utsläpp. (2011:052) Inducerad trakefterfrågan i dagens modeller för planering av och beslut om infrastruktur. (2011:067) Nationell plan för transportsystemet 2010-2021. 2011:080 Höjda banavgifter och deras eekter i ett trakslagsövergripande perspektiv. Trivector Trac (2009:8) Att hantera inducerad efterfrågan på trak. Trivector Trac (2009:78) Miljömålen i infrastrukturplaneringen; 09-11-23 genomgång och analys. (2004:102) Klimatstrategi för vägtransportsektorn. (2007:45) Begränsad klimatpåverkan 2008-2017 - Fördjupningsdokument Miljö. WSP (2010) Dokumentation av beräkningar av koldioxidutsläpp för olika scenarion i åtgärdsplaneringen. WSP (200825) Bilparksprognos i åtgärdsplaneringen EET-scenario och referensscenario. SOU 2006:2 Strategi för minskat transportberoende promemoria av SOU 2008:24 Svensk klimatpolitik, betänkande av Klimatberedningen. granskar: hållbar utveckling klimat EEA (Report No 7/2011) Laying the foundations for greener transport TERM 2011: transport indicators tracking progress, towards environmental targets in Europe. Europeiska kommissionen () Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050. Europeiska kommissionen () - Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde ett konkurrenskraftigt och resurseektivt transportsystem. IEA (2009) Transport, Energy and CO2: Moving toward Sustainability - How the world can achieve deep CO2 reductions in transport by 2050. Economics (2010), Taxation. Working Paper No 22 2010 (for Commission, DG Taxation and Customs). , , , (2010), Hantering av klimatvärdering i infrastrukturobjekt (VTI nr 692). , , : Konsensus i förändring klimatekonomi efter . Ekonomisk Debatt, Nr 4 2008; 2004, A review of the representation of induced highway in current and land use models, , , . Zachariades, T. et al (2011), and Carbon: Automobiles and European Climate Policy in a Global Context. Developing Harmonised European Approaches for Transport Costing and Project Assessment (), SIXTH FRAMEWORK PROGRAMME 2002 2006. Tillgänglig [online]: []. Sjätte bästa personbilsåret någonsin (), Bil . Tillgänglig [online]: basta-personbilsaret-nagonsin-under-2011 []. Supermiljöbilspremien startskottet för de mest miljövänliga bilarna (). Tillgänglig [online]: []. vägnät (), . Tillgänglig [online]: []. infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? The Agreements (2010) United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC). Tillgänglig [online]: main-objectives-of-the-agreements/#c33 []. Transportsektorns utsläpp (), . Tillgänglig [online]: []. Utsläpp av växthusgaser per sektor i (), . Tillgänglig [online]: Aktuell-utslappsstatistik/Utslapp-av-vaxthusgaser-per-sektor-i-Sverige/ []. Växthuseekt och växthusgaser vad är det egentligen? (), miljövetenskapliga centrum. [Tillgänglig online:] vaexthusgaser/vaexthuseekt-och-vaexthusgaser-vad-aer-det-egentligen []. Intervju med företrädare för . Intervju med företrädare för . Intervju med företrädare för , . Intervju med företrädare för . Strukturerade intervjuer med företrädare för samtliga regionkontor . Formella utlåtanden och faktagranskning av myndigheter Utlåtande från , . Utlåtande från Trakanalys . Trakanalys faktagranskning av . granskar: hållbar utveckling klimat E-post från företrädare för . E-post från företrädare för . E-post från företrädare för . E-post från företrädare för . E-post från företrädare för . E-post från företrädare för . Styrmedlens inverkan på utsläpp av koldioxid från personbilsparken, promemoria från Per Kågeson . infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? granskar: hållbar utveckling klimat I brist på riktlinjer inför åtgärdsplaneringen gjorde trakverken egna antaganden om regeringens kommande klimatpolitik. Som framgår av kapitel 3 valde trakverken att utgå från att den så kallade EET-strategin (strategin för eektivare energianvändning och transporter) skulle antas i den kommande klimatpropositionen (). EET- strategin togs fram gemensamt av trakverken tillsammans med och Energimyndigheten.373 Flera av de förslag som formulerades inom ramen för EET-strategin handlar om energieektivisering genom ett transporteektivt samhällsbyggande och infrastruktur. För att långsiktigt minska miljöbelastningen från traken är samhällsstrukturen och investeringarna i infrastruktur en viktig faktor. Teknikförbättringar och alternativa drivmedel kan endast till viss del lösa trakens miljöbelastning. Det krävs även en inbromsning och minskning av traktillväxten genom medveten utveckling av samhällsstrukturen som påverkar resbehovet, transportsträckorna samt färdmedelsvalet.374 I strategin presenterar myndigheterna förslag för att åstadkomma ett transporteektivt samhällsbyggande med en infrastruktur som bygger på tillgänglighet snarare än mobilitet. Några exempel på åtgärder i EET-strategin är: Regional samordning av samhällets miljömål med kommunernas planering Stöd till framtagande av integrerade trakplaner för städer Uppbyggnad av kunskap om transporteektiv samhällsplanering Införa en standardiserad bedömningsmetod för beräkning av eekter av transportintensiv verksamhet Infrastrukturinvesteringar för att nå miljömålen Genomföra investeringar som kapacitetsförstärker järnvägen Statlig satsning på kollektivtrak I EET-strategin konstateras vidare att vägtraken är en energiintensiv verksamhet men att eektiviseringspotentialen är stor både på fordons- och systemnivå. För att åstadkomma en sådan eektivisering identierar myndigheterna era styrmedel, både regler och skatter, som påverkar utvecklingen. Nedan sammanfattas några av de styrmedel i EET-strategin som har betydelse för trakvolymer och val av trakslag (vilka utgör centrala utgångspunkter för statliga infrastrukturinvesteringar). 373EET-strategin var ett regeringsuppdrag som utgick till nämnda myndigheter i syfte att beskriva vad som krävs för att nå miljökvalitetsmål. EET består bland annat av ett trettiotal styrmedel inom transportsektorn som syftar till minskad klimatpåverkan. 374Strategin för eektivare energianvändning och transporter, med era 2007:5777. infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? I EET-strategin ingår höjd bensinskatt med , inklusive en årlig uppräkning av skatten med KPI- och BNP-utveckling och för att behålla miljöstyrningen. Kilometerskatt för godstransporter på väg Kilometerskatten bedöms kunna minska koldioxidutsläppen med . I EET-strategin ingår även att förmånsvärdet för bil ska koldioxidbaseras som en procentandel av nybilspriset. Styrmedlet innebär att förmånsvärdet ökar med ökade koldioxidutsläpp, vilket innebär att kraven skärps. Enligt EET-strategin innebär detta att inte bara bränsleexibla bilar som uppfyller bränslekrav stimuleras, utan också bränsleeektiva bensin- och dieselbilar. EET-strategin innebär även en ökad koldioxiddierentiering i fordonsskatten för att påverka vid valet av ny bil och styra efterfrågan på personbilar mot högre Koldioxidkomponenten höjs till per gram koldioxid och tas ut för utsläpp över koldioxid per kilometer. I detta ingår även en översyn av fordonsskatten för dieselfordon. Bindande koldioxidkrav på nya bilar Enligt förslag om bindande utsläppskrav för biltillverkarna, på i genomsnitt högst koldioxid per kilometer för nya personbilar . Kraven skärps därefter och bör breddas till att omfatta även andra fordonsslag. Kampanj för efterlevnad av hastighetsgränser Främst med hjälp av kameror. I EET-strategin föreslås att reseavdraget, efter norsk och dansk förlaga, görs oberoende av transportslag. På så sätt skulle kollektivtraken stimuleras jämfört med . granskar: hållbar utveckling klimat Sammanfattning av konsultrapport: Känslighetsanalyser av koldioxid i samhällsekonomiska kalkyler för väginvesteringar en fallstudie (2012) I bilaga 2 redovisas bakgrund, utgångspunkter, syfte och urval i korthet. Konsultrapporten nns i sin helhet vid , dnr: 31-2011-0231. Konsultföretaget har på uppdrag av utformat och genomfört känslighetsanalyser för koldioxidutsläpp i samhällsekonomiska kalkyler för väginvesteringar.375 Trivector Trac har gjort urvalet av investeringar för känslighetsanalyser, utformningen av känslighetsanalyser, avstämningar under arbetet med känslighetsanalyserna om upplägg och genomförande, samt sammanställning och analys av resultat. Arbetet har utförts av och rapporten har kvalitetsgranskats av , båda från Trivector Trac. på konsultföretaget genomförde de samhällsekonomiska känslighetsanalyserna i samverkan med på konsultföretaget . Syftet med fallstudien som Trivector Trac har genomfört åt har varit att se hur justeringar och förändrade antaganden om kalkylparametern koldioxidutsläpp kan påverka utfallet av en samhällsekonomisk kalkyl för Syftet har också varit att se hur eektberäkningar av koldioxidutsläpp av en väginvestering påverkas av sådana justeringar och förändrade antaganden. I uppdraget ingick att genomföra känslighetsanalyser avseende diskonteringsränta för koldioxidutsläpp från vägtrak, inkluderande av koldioxidutsläpp från byggnation samt drift och underhåll av väginfrastruktur, och minskad vägtrakvolym. 375Analyserna har sammanställts i en rapport, Känslighetsanalyser av koldioxid i samhällsekonomiska kalkyler för väginvesteringar en fallstudie, Trivector Trac 2012. infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? Urvalet har skett bland de vägobjekt som nns med i den nationella planen 2010-2021. har tillhandahållit en förteckning av väg- och järnvägsobjekt som analyserades i åtgärdsplaneringen för 2010-2021. Några av dessa kom inte med i den slutliga planen. Dessa har valts bort genom att enligt instruktion markera att objekt i ramnivån ska väljas ut. Därefter har objekt i de regionala planerna sorterats bort, liksom järnvägs- och sjöfartsobjekt. dessa urvalskriterier tillämpats återstod 87 vägobjekt i den nationella planen. Summan av investeringskostnaderna för dessa är . Fyra vägobjekt från den nationella planen valdes ut. Följande utgångspunkter påverkade urvalet: NKoldioxidutsläppen från byggande, drift och underhåll av väginvesteringar med tunnlar är intressanta att jämföra med motsvarande utsläpp från väginvesteringar som enbart dras i ytläge. NKänslighetsanalysens påverkan på projekt med samhällsekonomisk nettonuvärdeskvot nära noll, liksom projekt med lite högre nettonuvärdeskvot har likaså antagits vara intressanta att försöka belysa. NVäginvesteringar vars samhällsekonomiska lönsamhet beräknats med hjälp av EVA-verktyget, och investeringar där modellverktyget SAMKALK använts. NKänslighetsanalyser på både väginvesteringar i storstad och vanliga motorvägar mellan tätorter på landsbygd. Som del i processen med urvalet av väginvesteringarna, samt som stöd för analysen, gjordes en kartläggning av andel vägobjekten i nationella planen med nettonuvärdeskvot inom olika intervall. Objekt med en nettonuvärdeskvot nära noll (0-0,3 till exempel) löper en risk att inte vara samhällsekonomiskt lönsamma vid förändrade antaganden i kalkylen. Det nns 15 vägar i detta intervall, och de utgör cirka en fjärdedel av antalet vägar i den nationella planen. Vägar som lönsamhetsberäknats med nettonuvärdeskvot i intervallet 0-0,3 står för av den samlade investeringskostnaden för de 87 nationella vägobjekten. Det bedömdes därför vara av intresse att titta närmare på objekt i den här gruppen. Det bedömdes också vara av intresse att titta på objekt med något högre positiv nettonuvärdeskvot för att se vilket genomslag känslighetsanalyserna får för sådana objekt. Det är vägobjekt vars lönsamhet enligt den samhällsekonomiska kalkylen sig längre från noll. Ur listan på nationella objekt har investeringsobjekt med beräknad nettonuvärdeskvot i intervallet från 0,1 och upp till 2,6 valts ut. Bland dessa valdes två EVA-objekt och två SAMKALK-objekt ut för känslighetsanalyser. granskar: hållbar utveckling klimat Urval för olika typer av analyser För känslighetsanalys av exempelvis utsläpp från byggande, samt drift och underhåll, valdes olika typer av vägobjekt när det gäller utformning: tunnel, ytläge, motorväg, två- plus-ett-väg, trakplats och broar. För känslighetsanalys av diskonteringsränta och traktillväxt bedömdes det vara av intresse att titta på vägobjekt i olika kontext: storstadsmotorväg, motorväg mellan städer, samt förbifarter kring mindre städer. För känslighetsanalys av trakvolym bedömdes det vara av intresse att fokusera på nybyggnadsåtgärder, det vill säga väginvesteringar som innebär nya sträckningar, vilka ofta har som syfte att skapa kortare förbindelser för att på det viset förkorta restider. Sådana väginvesteringar har ofta som bieekt att de genererar ökade resor med bil. Det ökade trakarbetet medför ökade koldioxidutsläpp. Objekt som innebär om- eller utbyggnad av en bentlig vägsträckning har ofta som syfte att möjliggöra högre hastigheter vilket därmed kan generera ökade koldioxidutsläpp. Därför är även sådana objekt av intresse. För samtliga känslighetsanalyser valdes främst objekt där utsläppen av koldioxid i utgångsläget har beräknats öka, vilket är av intresse för till exempel känslighetsanalysen för diskontering. För några objekt i det utvalda intervallet för nettonuvärdeskvoten anges koldioxidutsläppen i den ursprungliga samhällsekonomiska kalkylen (med underliggande trakprognos) minska som följd av åtgärden, på grund av att vägen kortas. Utifrån ovanstående prioriteringar och begränsande faktorer gjordes slutligen ett urval av två tre SAMKALK-objekt: NE22 (nettonuvärdeskvot 0,2) NE 14 Lockne - Optand/Förbi (nettonuvärdeskvot 0,6). Detta objekt innehåller nybyggnad av två-plus-ett-väg, som är intressant att inkludera i en känslighetsanalys som undersöker koldioxidutsläpp från byggande, drift och underhåll. NE4 Förbifart (NNK 0,3) NE18 (NNK 0,8)