prop · H00361 · 2012-12-28 00:00:00 — Paragrafen innehåller bestämmelser om disciplinära åtgärder. Ändringarna i paragrafen är redaktionella och en följd av att bestäm- melserna om auktorisation av revisorer förs över till 4 §. Paragrafen justeras även språkligt. 33 § Om en auktoriserad revisor inte längre uppfyller kraven i 4 § eller en godkänd revisor inte längre uppfyller kraven i 6 §, ska auktorisationen eller godkännandet upphävas. Om det för en revisor inträder någon omständighet som innebär hinder för auktorisation eller godkännande, ska revisorn genast anmäla detta till . Paragrafen innehåller bestämmelser om bl.a. att en revisors auktorisation eller godkännande ska upphävas, om revisorn inte längre uppfyller kraven i 4 respektive 6 §. Ändringarna i paragrafen är redaktionella och en följd av att bestämmelserna om auktorisation av revisorer förs över till 4 §. 34 § Föreskrifterna i 32 § gäller även för registrerade revisionsbolag och revisorer från tredjeland. Det som sägs där om upphävande av auktorisation eller godkännande ska i stället avse upphävande av registrering. Om ett registrerat revisionsbolag inte längre uppfyller de för bolaget gällande kraven i 10, 11, 13 och 14 §§, ska registreringen upphävas. samma gäller i fråga om en revisor från tredjeland, om kraven för registrering enligt 16 b § är uppfyllda. Om det för ett registrerat revisionsbolag inträder någon omständighet som innebär hinder för registrering, ska bolaget genast anmäla detta till . Detsamma gäller för en revisor från tredjeland. Paragrafen innehåller bestämmelser om tillämpningen av Revisors- nämndens disciplinära åtgärder såvitt avser registrerade revisionsbolag och revisorer från tredje land. Ändringen i första stycket är redaktionell och en följd av att bestäm- melserna om auktorisation av revisorer förs över till 4 §. justeras även språkligt. 35 § I stället för att upphäva en auktorisation, ett godkännande eller en registrering får förelägga revisorn, det registrerade revisionsbolaget eller revisorn från tredjeland att vidta Om föreläggandet inte följs, ska pröva enligt 3234 §§ om auktorisationen, godkännandet eller registreringen ska eller, efter överklagande, en domstol får vid sin prövning av frågor om åtgärder enligt 3234 §§ bestämma att ett beslut att upphäva auktorisation, godkännande eller registrering ska gälla Paragrafen innehåller möjligheten för att förelägga revisorer m.fl. att vidta rättelse samt möjligheten att förordna att vissa beslut ska gälla . Ändringarna i paragrafen är redaktionella och en följd av att bestäm- melserna om auktorisation av revisorer förs över till 4 §. 36 § beslut enligt denna lag får överklagas till allmän Beslut som rör examination enligt 4 § första stycket 5 eller särskild lämplighetsprövning enligt 5 § får dock inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Paragrafen anger vilka av beslut som får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. I andra stycket utgår hänvisningen till hittillsvarande 5 § eftersom det är möjligt att avlägga revisorsexamen för att bli godkänd revi- Även hänvisningen till 7 § utgår eftersom den paragrafen upphävs. Paragrafen justeras även språkligt. 38 § Den som obehörigen utger sig för att vara auktoriserad eller god- känd revisor döms till böter. Enligt paragrafen är det straffbart att obehörigen utge sig för att vara auktoriserad eller godkänd revisor. Ändringen i paragrafen är redaktionell och en följd av att bestämmel- serna om auktorisation av revisorer förs över till 4 §. 41 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om auktorisation, godkännande och registrering samt om villkor för verksamheten. Föreskrifterna får innehålla undantag från bestämmelserna i 24 §. Paragrafen ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer en viss föreskriftsrätt. Ändringen i paragrafen är redaktionell och en följd av att bestämmelserna om auktorisation av revisorer förs över till 4 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen enligt äldre bestämmelser ska anses vara auktoriserad enligt denna lag. Detsamma gäller en godkänd revisor som enligt äldre bestämmelser har ansetts uppfylla kravet på revisorsexamen efter att ha genomgått ett särskilt lämplighetsprov. 3.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för en examination eller särskild lämplighetsprövning som har anordnats före ikraftträdandet. Lagändringen träder i kraft (punkten 1). Enligt första meningen i punkten 2 ska en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen enligt äldre bestämmelser anses vara auktoriserad revisor. Övriga godkända revisorer jämställs inte med auktoriserade revisorer, bortsett från de utländska revisorer som avses i andra meningen. Med äldre bestämmelser avses 4 § i dess lydelse före och 4 § revisorslag (1995:528). I och med ikraftträdandet kan en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen utföra revision utan inskränkningar. Inte heller en föreskrift i t.ex. en bolagsordning om att bolaget ska ha en auktoriserad revisor förhindrar en godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen att vara bolagets revisor. Någon ansökan till behöver inte göras. På begäran av revisorn kan dock nämnden utfärda ett intyg om att revisorn är auktoriserad. Godkännande eller auktorisation gäller (18 §). En revisor som enligt bestämmelsen ska anses vara auktoriserad ska ansöka om fortsatt auktorisation före femårsperiodens utgång. Femårsperioden räknas i vanlig ordning från tidpunkten för när revisorn erhöll godkännandet eller senast beslutade om fortsatt godkännande. Enligt andra meningen ska även en godkänd revisor som av enligt äldre bestämmelser har ansetts uppfylla kravet på revisorsexamen efter att ha genomgått ett särskilt lämplighetsprov anses vara auktoriserad (se såvitt avser auktoriserade revisorer författningskommentaren till 4 §). Sådana lämplighetsprov får under vissa förhållanden avläggas av personer som är behöriga att utföra lagstadgad revision i någon annan EES-stat än (se 5 § samt 6 § revisorslag). Punkten 4 i övergångsbestämmelserna till revisorslagen (2001:883), som jämställer de som har godkänts eller auktoriserats enligt revisorslag och revisorsförordning (1973:221) med dem som har kvalificerats enligt lagen, gäller alltjämt. Den förlorar dock delvis sin betydelse, eftersom det numera framgår direkt av lagen att den gäller revisorer som godkänts enligt äldre bestämmelser utan att ha avlagt revi- Av punkten 3 framgår att äldre föreskrifter fortfarande tillämpas för en examination eller särskild lämplighetsprövning som har anordnats före Det innebär att sådan examination eller särskild lämplig- hetsprövning som anordnar före ikraftträdandet hand- läggs enligt äldre bestämmelser, även om beslut meddelas först efter Det innebär även att överklagandeförbudet i 36 § andra stycket gäller för examination eller särskild lämplighetsprövning som anordnats före ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 14. 16.3Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) 13 § Minst en revisor som bolagsstämman utsett ska vara auktoriserad revisor, om 1. bolaget uppfyller mer än ett av följande villkor: a) medelantalet anställda i bolaget har under vart och ett av uppgått till mer än 50, b) bolagets redovisade balansomslutning har för vart och ett av uppgått till mer än , c) bolagets redovisade nettoomsättning har för vart och ett av uppgått till mer än , eller 2. bolagets aktier, teckningsoptioner eller skuldebrev är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. I paragrafen anges när ett aktiebolag ska ha en auktoriserad revisor. Ändringen, som innebär att minst en av bolagets revisorer ska vara auktoriserad, är en följd av att kategorin godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen inte längre regleras i revisorslagen (2001:883). En sådan revisor ska anses vara auktoriserad. Se vidare författningskommentaren till revisorslagens ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. Paragrafen justeras även språkligt. 15 § För ett bolag som omfattas av bestämmelserna i 13 § 1 eller 2 eller 14 § får besluta att bolaget i stället för en auktoriserad revisor får utse en viss godkänd revisor. Ett sådant beslut gäller i högst . Enligt paragrafen får medge att bolaget anlitar en viss godkänd revisor i stället för en auktoriserad revisor. Ändringen är av samma slag som ändringen i 13 §. 16 § I andra bolag än de som avses i 13 och 14 §§ ska en auktoriserad revisor utses till revisor, om ägare till minst en tiondel av samtliga aktier i bolaget begär det vid den bolagsstämma där revisorsval ska ske. Paragrafen ger en aktieägarminoritet rätt att kräva att bolaget utser en Ändringen är av samma slag som ändringen i 13 §. 26 § Om bolagsstämman, trots en begäran enligt 16 §, inte har utsett någon auktoriserad revisor och om någon aktieägare inom en månad från bolagsstämman begär det hos , ska förordna en Paragrafen innehåller bestämmelser om att i vissa fall ska förordna en auktoriserad revisor i bolaget. Ändringen är av samma slag som ändringen i 13 §. Denna lag träder i kraft . Lagändringarna träder i kraft . En godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen ska enligt revisors- lagens (2001:883) ikraftträdande- och övergångsbestämmelser anses vara En sådan revisor som valts före ikraftträdandet är utan vidare behörig att vara revisor också efter ikraftträdandet, även om bolaget omfattas av 9 kap. 13 eller 14 §. taren till revisorslagens ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. 16.4 Förslagen till övriga lagändringar Övriga lagändringar är, med undantag av förslaget till ändring i 37 § revisorslagen (2001:883), av samma slag som ändringen i 9 kap. 13 § aktiebolagslagen (2005:551) och kommenteras inte särskilt. För kommentarer hänvisas således till författningskommentaren till den paragrafen och till aktiebolagslagens ikraftträdandebestämmelse. Regeringen har i prop. 2012/13:45 En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess föreslagit en ändring i 37 § revisorslagen, som reglerar situationen att i ett ärende om auktorisation, godkännande eller registrering inte meddelar beslut från det att ansökan gavs in. Den i detta lagstiftningsärende föreslagna ändringen i 37 § läggs därför fram i form av ett förslag till ändring i den lagen. Ändringen i paragrafen är redaktionell och en följd av att bestämmelserna om auktorisation av revisorer förs över till 4 §. Paragrafen justeras även språkligt. Den här föreslagna lagen träder i kraft som den lag om ändring i revisorslagen som föreslås i prop. 2012/13:45, dvs. Sammanfattning av betänkandet Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. (SOU 2009:46) Regelförenkling i syfte att minska företagens administrativa kostnader och skapa bra villkor för företagen har blivit en allt viktigare fråga i många länder och står även mycket högt på EU:s dagordning. Den har som målsättning att de administrativa kostnaderna för företagen på grund av de statliga regelverken ska minska . En del av företagens administrativa kostnader sammanhänger med de redovisningsregler som företagen måste följa. Regeringen beslutade därför att en särskild utredare skulle tillsättas i syfte att överväga ytterligare förenklingar i redovisningslagstiftningen. Enligt direktiven ingår följande frågor i utredningsuppdraget: Genomförandet av EG:s redovisningsdirektiv i små och medelstora företag Tidpunkten för bokföringen, m.m. Bokföringsbrott vid för sent upprättad årsredovisning I en första etapp av arbetet har frågorna under de första fem punkterna ovan behandlats. Resultatet av det arbetet presenterades i vårt delbetänkande Enklare redovisning (SOU 2008:67). I detta betänkande redovisar vi resultatet av arbetet med resterande fyra punkter. Bokföringsbrott vid försent upprättad årsredovisning För att någon ska dömas för bokföringsbrott krävs enligt 11 kap. 5 § BrB att denne uppsåtligen eller av oaktsamhet har åsidosatt sin bokföringsskyldighet och att rörelsens förlopp, ekonomiska resultat eller ställning till följd härav inte kan i huvudsak bedömas med ledning av bokföringen. har i en uppmärksammad dom konstaterat att underlåtenhet att inom föreskriven tid upprätta årsredovisning i ett aktiebolag utgör bokföringsbrott (NJA 2004 s. 618). Den allmänna uppfattningen är att domen innebär att den omständigheten att en årsredovisning eller ett årsbokslut inte har upprättats i sig kan föranleda ansvar för bokföringsbrott oberoende av om den löpande bokföringen ger en fullgod överblick över verksamhetens resultat och ställning. Enbart den omständigheten att någon årsredovisning eller något årsbokslut inte har upprättats innebär enligt vår mening inte att verksamhetens ställning och resultat inte kan i huvudsak bedömas. För att ta ställ- ning till om ett företag har gjort sig skyldigt till bokföringsbrott måste den samlade bokföringen beaktas. Om den löpande bokföringen har fullgjorts i enlighet med god redovisningssed och med iakttagande av övriga bestämmelser som reglerar den löpande bokföringen torde det som regel vara möjligt att i huvudsak bedöma rörelsens förlopp, ställning Enbart den omständigheten att en årsredovisning eller ett årsbokslut inte har upprättats bör i ett sådant fall inte medföra straff- Vi föreslår mot denna bakgrund en smärre ändring av straff- bestämmelsen i BrB. Den av oss föreslagna ändringen innebär inte någon förändrad syn på vikten av att en årsredovisning eller ett årsbokslut upprättas. löpande bokföringen avslutas på något sätt är en central del av bok- föringsskyldigheten och om så inte sker har företaget brutit mot denna Vi vill absolut inte bagatellisera detta utan anser att det finns anledning att se allvarligt på denna typ av brister i bokföringsskyl- Syftet med ändringen är uteslutande att säkerställa att enbart den omständigheten att ett företag inte upprättar en årsredo- visning eller ett årsbokslut inte är straffbart. För att ett straffbart åsido- sättande av bokföringsskyldigheten ska föreligga menar vi att det bör krävas att företagets bokföring i övrigt är behäftad med sådana brister att det inte i huvudsak går att bedöma verksamhetens ställning eller resultat. Vi föreslår att lagändringarna träder ikraft . de företag som upprättar koncernredovisning med tillämpning av IFRS även ska tillämpa IFRS när det gäller att bestämma om företaget är moderföretag liksom förslaget till ny koncerndefinition i ÅRL bör till- lämpas först på räkenskapsår som inleds närmast efter . Övriga förslag bör tillämpas . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att 11 kap. 5 § ska ha följande lydelse. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter bokföringsskyldighet enligt bokföringslagen (1999:1078) genom att underlåta att bokföra affärshändelser eller bevara räkenskapsinformation eller genom att lämna oriktiga uppgifter i bokföringen eller på annat sätt, döms, om rörelsens förlopp, ekonomiska resultat eller ställning till följd härav inte kan i huvudsak bedömas med ledning av bokföringen, för bokföringsbrott till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Om brottet är grovt, döms för grovt bokföringsbrott till fängelse i lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas om åsidosättandet avsett mycket betydande belopp eller om gärningsmannen använt falsk handling eller om gärningen ingått som ett led i en brottslighet som utövats systematiskt eller om gärningen annars varit av särskilt farlig art. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter bokföringsskyldighet enligt bokföringslagen (1999:1078) genom att underlåta att bokföra affärshändelser eller bevara räkenskapsinformation eller genom att lämna oriktiga uppgifter i bokföringen eller på annat sätt, döms, om rörelsens förlopp, resultat eller ställning till följd härav inte kan i huvudsak bedömas med ledning av bokföringen, för bokföringsbrott till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Om brottet är grovt, döms för grovt bokföringsbrott till fängelse i lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om åsidosättandet avsett mycket betydande belopp eller om gärningsmannen använt falsk handling eller om gärningen ingått som ett led i en brottslighet som utövats systematiskt eller om gärningen annars varit av särskilt farlig art. Första och andra styckena gäller inte om bokföringsskyldigheten avser en juridisk person som anges i 2 kap. 2 § bokföringslagen och som inte bedriver näringsverksamhet. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2005:242. Förteckning över remissinstanserna (betänkandet SOU 2009:46) Efter remiss har yttranden över betänkandet Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. (SOU 2009:46) inkommit från Hovrätten för , Kammarrätten i , , ombudsmän, , , , , , , , , , , , i , , , FAR SRS (numera FAR), , Företagarna, , ömsesidigt (FPG), vid , vid , (), Rådet för finansiell rapportering, , , , Aktiespararna och (). , , , Akademikers () och Kommuner och Landsting (SKL) har inbjudits men avstått från att yttra sig. Länsrätten i (numera Förvaltningsrätten i ), , , , Kollegiet för svensk bolagsstyrning, institutionen, , , , ideell förening, , Rådet för redovisning, , , , och () har beretts tillfälle att yttra sig, men inte inkommit med något. Yttrande över betänkandet har också inkommit från . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 11 kap. 8 § ska ha följande Vårdslöshet mot borgenärer får åtalas av åklagare endast om åtal är påkallat från allmän synpunkt. Bokföringsbrott som är ringa får åtalas av åklagare endast om åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft den XX. 1 Senaste lydelse 2005:242. Förteckning över remissinstanserna (promemoria) Efter remiss har yttranden över promemoria med lagtext och författningskommentar om särskild åtalsprövning inkommit från Hovrätten för , , , , , , , , , , , i , , , , , , vid , och (). vid har erbjudits att lämna yttrande men inte inkommit med något. Yttrande över betänkandet har också inkommit från Fastighetsägarna . Sammanfattning av betänkandet Revisorers skadeståndsansvar (SOU 2008:79) Utredningen föreslår att revisorer får ett subsidiärt och proportionellt ansvar i förhållande till styrelseledamöter och verkställande direktör. Om en revisor och en styrelseledamot eller verkställande direktören medverkat till samma skada, ska talan om ersättning för skadan först föras mot de sistnämnda organledamöterna. Frågan om revisorns skadeståndsansvar kan endast prövas på talan av styrelseledamot eller verkställande direktör som är svarande i ett sådant skadeståndsmål eller som genom dom har ålagts att ersätta skadan. Vidare föreslår utredningen att revisorns skadeståndsansvar för varje uppdrag ska vara begränsat till ett belopp som motsvarar tvåtusenfemhundra prisbasbelopp dvs. Denna beloppsbegränsning ska dock inte gälla skada som revisorn vållat uppsåtligen eller genom brott. Förslaget är föranlett av rekommendation om en begränsning av revisorers skadeståndsansvar. Rekommendationen förestavas av oro för att det inte ska finnas tillräckligt många revisionsnätverk med kapacitet att revidera de största börsnoterade företagen inom EU. En ökad turbulens på kapitalmarknaderna har ökat risken för revisorer att åläggas stora skadestånd. Detta har gjord det svårt för stora revisionsbolag att köpa ansvarsförsäkringar och lett till skyhöga försäkringspremier. De nuvarande svenska bestämmelserna om styrelseledamöters, verkställande direktörs och revisors skadeståndsansvar innebär att dessa organledamöter har ett gemensamt och solidariskt ansvar för skada som de uppsåtligen eller av oaktsamhet tillsammans har förorsakat bolaget eller tredje man. Aktiebolagslagen föreskriver att bolagets ledning dvs. styrelsen och verkställande direktören, ska upprätta årsredovisningen och många andra handlingar som rör bolagets ekonomi medan revisorn ska granska dessa handlingar och i förekommande fall påpeka brister i dessa. Om en revisor är försumlig i sin granskning och exempelvis inte framför några erinringar mot en årsredovisning som ger en missvisande bild av bolagets ställning och resultat så kan det leda till skada för exempelvis en bank som i förlitan på denna årsredovisning ger kredit åt bolaget. Men om revisorn varit försumlig i sin granskning på ett sätt som gör honom eller henne skadeståndsskyldig, så har normalt även styrelseledamot och verkställande direktören ett ansvar eftersom det är de som har upprättat den granskade handlingen. I praktiken blir det dock ofta bara revisorn som får svara i skadeståndsprocessen. Det hänger samman med att det endast är revisorn som enligt lag är skyldig att ha försäkring. Revisorn hamnar därmed i första linjen när skadeståndsanspråk riktas mot organledamöter på grund av brister i t.ex. årsredovisningen. Denna ordning inger enligt utredningen mening betänkligheter. Det naturliga måste vara att de som upprättat den bristfälliga handlingen och garanterat riktigheten med sina namnteckningar i första hand får svara för de skador som uppstår. Utredningens förslag om ett subsidiärt ansvar för revisorn innebär att revisorerna kommer att löpa lägre risk att bli instämda och ålagda skade- Det subsidiära ansvaret i kombination med den före- slagna takregeln kommer att göra det lättare för stora revisionsbolag att teckna ansvarsförsäkring rörande revision av stora bolag och sänka revi- sionsbolagens försäkringspremier avsevärt. Detta kan förväntas komma revisionsklienterna till godo i form av lägre revisionsarvoden. Bestämmelser om jäv och oberoende ändras Utredningen har i ett tidigare betänkande föreslagit att revisionsplikten för små företag ska avskaffas, men framhållit att revision är något positivt och att åtgärder bör vidtas för att göra frivillig revision attraktiv för de småföretagare som befrias från revisionsplikten. detta sammanhang avgörande faktor är priset på frivillig revision. det nu är hindrar bestämmelserna om jäv i aktiebolagslagen och andra lagar småföretagare från att anlita en och samma byrå för sin redovisning Det innebär högre kostnader att anlita två byråer i stället för en och det är tydligt att många småföretagare kommer att finna det sam- manlagda beloppet för redovisning och revision alltför högt och avstå från professionell revision. Det är mot denna bakgrund utredningen har prövat om de nuvarande reglerna om jäv och oberoende är strängare än nödvändigt för att säkra en opartisk, självständig och objektiv revision. Utredningen har därvid funnit att de absoluta bestämmelserna om s.k. bokförings-, medelsförvaltnings- och byråjäv såvitt avser små företag bör utmönstras ur aktiebolagslagen och andra associationsrättsliga lagar. Frågan om när en revisor ska avböja eller avsäga sig ett uppdrag bör han- teras i stället hanteras enligt revisorslagens analysmodell. att revisionsbyråer får ökade möjligheter att utföra s.k. kombiuppdrag i små företag, t.ex. bokföring, medelsförvaltning och revision. Sedan systemet med revisorsexamen infördes i svensk rätt finns det inte någon nämnvärd skillnad mellan vad en auktoriserad revisor och god- känd revisor får göra. Den revisor som avlagt revisorsexamen får således i princip utföra samma uppdrag oavsett om han eller hon är godkänd eller Utredningen anser att revisionsbegreppet bör vara enhetligt och att de associationsrättsliga reglerna inte bör ställa olika kompetens- krav på revisorerna beroende på om de arbetar med stora företag eller fri- Det är därför inte motiverat att ha mer än en kategori revi- I enlighet härmed föreslår utredningen att det från bara ska finnas en enda kategori revisorer; auktoriserad revisor. rade revisorerna ska ha genomgått utbildning om , varav teori och praktik. En godkänd revisor som vid ikraftträdandet har avlagt revisorsexamen blir med automatik auktorise- Det finns ett stort antal godkända revisorer som inte har avlagt revi- Deras behörighet som godkänd revisor upphör den