prop · H0031d31 · 2012-09-20 00:00:00 — En verkningsfull klimatpolitik förutsätter att och andra industriländer tar ledningen och ansvaret för åtgärder också i utvecklingsländer. har en pionjärroll när det gäller internationella klimatinsatser och bör fortsatt driva på för en breddad och fungerande internationell marknad. Hög miljöintegritet behöver löpande säkerställas i internationella klimatinsatser. Marknadsbaserade mekanismer i utvecklade och nya former kommer att vara centrala element i internationell klimatsamverkan även på . avser att medverka i utvecklingen av sådana mekanismer i multilateralt samarbete med andra länder. Regeringen avser också att verka för att den spirande internationella handeln för utsläppsminskningar länkas samman, förstärks och fördjupas för att bidra till att nå tvågradersmålet. När det gäller internationella klimatinsatser avser regeringen att utveckla och förbättra återrapporteringen till på detta område. Ett viktigt element i dessa strävanden är den utvidgade årsredovisning för CDM- och JI-program som myndigheten numera redovisar och som innefattar en detaljerad redovisning projektvis och därtill en redovisning av marknadens utveckling och vunna erfarenheter. Regeringen avser ytterligare bereda frågan om rapporteringen. Genom att lägga fast ett mer precist volymmål än en tredjedel av de insamlade insatserna skapas enligt regeringens uppfattning goda förutsättningar för ökad planmässighet i förvärven i enlighet med rekommendation. Kostnadseffektiva utsläppsminskningar inom det svenska CDM- och JI-programmet innebär att utsläppsminskningsenheter som uppfyller särskilda, av uppdragsgivaren, definierade kvalitetskriterier förvärvas till lägsta kostnad. För de enskilda projekten har det svenska statliga CDM- och JI-programmet fokuserat på små och medelstora projekt inom förnybar energi, energieffektivisering och avfallshantering. Vidare eftersträvas en bred geografisk spridning av projekten och enligt regleringsbrev ska särskilda satsningar göras på minst utvecklade länder och små ö-nationer under utveckling. Regeringen anser att denna 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 inriktning i huvudsak bör vara vägledande även i fortsättningen. Bidraget till hållbar utveckling i värdländerna bör dock ges ett ännu större fokus. För att tydliggöra ställningstagande visavi hållbar utveckling ska det svenska programmet avstå från projekt inom kategorin industrigaser där bidraget till hållbar utveckling är otydligt och för vilka det dessutom är önskvärt att snabbt växande värdländer tar ett eget ansvar. De arktiska regionerna är särskilt utsatta för klimatförändringar och man räknar med att av uppvärmningen i beror på sotpartiklar. är ordförande i . Den årliga ökningen av medeltemperaturen är dubbelt så hög i som i resten av världen. Därmed ökar även riskerna för miljön. Det krävs ökad kunskap om hur ekosystem påverkas av människan. Under svenska ordförandeskapet i Arktiska Rådet förstärks därför forskningsinsatserna och miljöövervakningen i . Fokus läggs också på att skyddet för särskilt känsliga områden stärks och att miljöhänsynen vid nyttjande av naturresurser både på land och till havs ökar. Inom verkar också för ett avtal om kortlivade klimatpåverkande ämnen. Flera av miljöfrågorna som hanteras i har kopplingar till andra internationella miljöfrågor som ligger inom miljöministrarnas ansvarsområden. avser därför att stå värd för ett miljöministermöte under det svenska ordförandeskapet. Regeringen anser att den omfattande klimatforskningen som bedrivs i har stor betydelse för att nå de klimatpolitiska målen och som underlag för klimatpolitiken. Regeringens bedömning är att länsstyrelsernas arbete med de regionala klimat- och energistrategierna och åtgärdsprogram samt arbete med klimatanpassning utvecklas väl men skillnaderna mellan länen är fortfarande relativt stora både när det gäller hur långt man kommit i processen att genomföra åtgärder och ambitionsnivå och kvalitet i arbetet. En av huvuduppgifterna för pilotlänen för grön utveckling är att stödja och inspirera andra län, att utveckla arbetsmetoder och vägledningar samt sprida erfarenheter mellan 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 En tydlig förbättring har också skett genom att arbetet hos fler länsstyrelser har utvecklats starkare. Det är väsentligt att det strategiska planeringsarbetet går vidare i ett mer operativt genomförande av åtgärder i samverkan med berörda aktörer i länet och att dialogen med kommuner och näringsliv förstärks. Dessutom är det viktigt att dialogen med kommunerna om klimatanpassning intensifieras. har samtliga länsstyrelser, efter regionala dialoger, bidragit med värdefulla underlagsrapporter till om hur den regionala nivån kan bidra i arbetet med en färdplan för ett utan klimatutsläpp . Pilotlänen har dessutom bidragit med förslag till styrmedel. Miljökvalitetsmålet är att luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör halterna av åtta olika hälso- och miljöpåverkande luftföroreningar samt korrosion på kalksten. Preciseringarna förtydligar innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. Preciseringarna ska utgöra grunden för att tolka miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen och vara vägledande för miljöarbetet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns även indikatorer. För luft finns 11 indikatorer redovisade på Miljömålsportalen (). är ansvarig för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Tillståndet i miljön förändras i en positiv riktning. Luftkvaliteten är förhållandevis god i men det krävs ytterligare insatser för att nå det tillstånd som beskrivs i miljökvalitetsmålet bedömning är att preciseringarna för halterna av bensen, butadien och formaldehyd samt korrosion på kalksten är möjliga att nå till 2020 med befintliga åtgärder. Halterna av bens[a]pyren i tätorter överstiger det långsiktiga målvärdet som anges i preciseringen. Utsläppen har ökat med efter att ha legat på samma nivå under den tidigare delen av . De nuvarande kraven på eldningsutrustning och lokala föreskrifter om småskalig vedeldning har inte varit tillräckliga för att minska utsläppstrenden. arbetar nu med en översyn av sina byggregler med anledning av revideringen av standarden för bästa tillgängliga teknik inom EU. Halterna av mindre partiklar (PM 2,5) tycks minska och det långsiktiga målvärdet bedöms kunna nås till 2020 med beslutade och planerade styrmedel. Förutsättningarna att nå halterna som anges i preciseringen har förbättrats eftersom länder enades om en ändring av Göteborgsprotokollet om kortlivade gränsöverskridande luftföroreningar. Protokollet innehåller uppdaterade nationella utsläppstak till 2020 för kväveoxider, svaveldioxid, ammoniak och flyktiga organiska ämnen. Dessutom har ett nytt tak för små partiklar, där svart sot (black carbon) ingår som en delmängd, tillkommit. Under vissa perioder överskrider halterna av större partiklar (PM10) målvärdet i preciseringen i gatumiljön generellt och även i urban bakgrund på vissa platser i . Halterna minskar något, men på grund av årliga variationer är det för tidigt att utläsa en tydlig trend. Antalet episoder med höga halter av marknära ozon minskar. Medelhalten av marknära ozon minskar också, om än i långsammare takt. Det långsiktiga målvärdet till skydd för hälsan i preciseringen överskrids, medan det långsiktiga målvärdet för växtligheten i huvudsak är uppnått. Halterna av kvävedioxid i gatumiljön i ett par av landets större och medelstora städer överskrider både års- och timmedelvärden frekvent det långsiktiga målvärdet i preciseringen. Även i urban bakgrundsmiljö överskrider halterna målvärdet, främst i storstäderna. I flera medelstora städer finns risk att det långsiktiga målvärdet överskrids. En svag minskning av halterna har skett , men om det är en långsiktig trend kan ännu inte fastställas. En viktig orsak till att halterna av kvävedioxid inte minskar i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 samma utsträckning som utsläppen av kväveoxi- det miljökvalitetsnormen för större partiklar der är att modern reningsteknik för dieselmoto- eller för kvävedioxid som överskrids. rer i vägfordon och arbetsmaskiner gynnar om- överskrids båda normerna. vandlingen av den mindre farliga formen programmen är på sådana åtgärder där kom- kvävemonoxid till kvävedioxid. munen själv och andra regionala aktörer har I fallet med större partiklar ingår åt- gärder som dammbindning (som minskar upp- virvlingen av slitagepartiklar), minskad sandning Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå och omledning av trafik till andra gator. Att minska halterna av kvävedioxid kräver bl.a. miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade att bättre reningsteknik utvecklas och får eller planerade styrmedel. Det kommer att be- genomslag eller att trafikmängderna minskar hövas fler åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet luft till 2020. Regeringen och Transportstyrelsen har vidta- git åtgärder som minskar dubbdäcksslitaget. geringen har dessutom gett kommunerna möj- lighet att förbjuda användning av dubbdäck på institutet på uppdrag av tyder enskilda gator eller i större områden. på att enbart de negativa effekterna av partikel- styrelsens föreskrifter har ändrats så att dubb- halterna kan värderas till cirka 26 miljarder kro- däck numera inte får användas än till den De förtida dödsfallen beräknas vara Vidare har det beslutats att minska an- cirka 3 400 som de höga halterna talet maximalt tillåtna dubb per däck som tillver- leder till 1 300 till 1 400 extra fall av kronisk Det har redan fattats viktiga beslut inom EU 3.5.3 Bara naturlig försurning om skärpta utsläppskrav för bilar, arbetsmaski- ner och fasta förbränningsanläggningar. 2013 planerar EU kommissionen ett luftvård- Miljökvalitetsmålet är att de försurande effek- paket med en översyn av direktivet om nationella terna av nedfall och markanvändning ska under- utsläppstak för luftföroreningar och EU:s luft- skrida gränsen för vad mark och vatten tål. kvalitetsdirektiv som förbättrar luftkva- Nedfallet av försurande ämnen ska heller inte Dessutom håller EU på att genomföra öka korrosionshastigheten i tekniskt material eller kulturföremål och byggnader. skärpningar av kraven på svavelhalten bränslen vilket leder bl.a. till sänkta bakgrunds- halter av mindre partiklar. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för Då det tar innan exempelvis äldre bilar och arbetsmaskiner med höga utsläpp byts ut tar Regeringen har beslutat om preciseringar till det också innan de nu beslutade åtgär- derna ger effekt. miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning som De långsiktiga besluten behöver därför kom- rör nedfallet av svavel- och kväveföreningar, pletteras med åtgärder som ger effekt lokalt och markanvändningens försurningspåverkan, för- som ger effekt . surningstillståndet i sjöar och vattendrag samt del för att nå miljökvalitetsmålet är miljökvali- korrosion på tekniska material och arkeologiska tetsnormerna för luft. De största problemen är föremål i marken. att nå normerna för större partiklar och kvävedi- nebörden av miljökvalitetsmålet och det miljö- I sammanlagt 13 städer överträds en eller tillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. båda dessa normer. Preciseringarna ska utgöra grunden för att tolka ningen (2010:477) ska ett åtgärdsprogram upp- miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid rättas om en miljökvalitetsnorm överskrids. bedömningen av möjligheterna att nå målen och Sådana program finns eller håller på att utarbetas vara vägledande för miljöarbetet. för och drygt ett tiotal uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns även kommuner i andra delar av landet. För Bara naturlig försurning finns 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 sju indikatorer redovisade på Miljömålsportalen (). är ansvarig för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Tillståndet i miljön förändras i en positiv riktning. För att miljökvalitetsmålet ska nås krävs att nedfallet av försurande ämnen minskar till en nivå som inte orsakar biologiska skador i ekosystemen. den s.k. kritiska belastningen kan de naturliga buffringsmekanismerna kompensera för människans bidrag till försurningen. har nedfallet av sura svavelföreningar över minskat . var nedfallet av sura kväveföreningar oförändrat. överskred det sura nedfallet den kritiska belastning som naturen tål på av den totala avrinningsområdesarealen respektive av den totala skogsmarksarealen. Till 2020 beräknas nedfallet minska ytterligare. Överskridandena av kritisk belastning beräknas då omfatta av avrinningsområdesarealen respektive av skogsmarksarealen. Förklaringen till att nedfallet inte minskar trots minskade utsläpp i är att den största delen av de försurande ämnen som faller ner över har förts hit med vindarna från andra länder och från internationell sjöfart och utsläppen från dessa källor ökar. Markanvändningens bidrag till försurning av mark och vatten motverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsens försurningskänslighet. Uttaget av biomassa från skogen kan komma att öka bl.a. genom ökat behov av skogsbränslen. Nedbrytning av växtmaterial frigör basiska mineralämnen som motverkar försurningen. Om förlusten av de basiska ämnena inte kompenseras genom naturlig vittring eller ersätts av t.ex. askåterföring ökar försurningen. Det är i praktiken omöjligt att fullständigt kompensera för eventuell försurning. Metoden för att bedöma försurningspåverkan i sjöar och vattendrag har utvecklats . Andelen försurade sjöar (större än ) bedöms nu vara och sträckan försurade vattendrag har uppskattats till . Försurningspåverkan är störst i sydvästra , där andelen försurade sjöar är Att problemen är störst där beror på att nedfallet av luftföroreningar från kontinenten och internationell sjöfart är stort av meteorologiska skäl samt att jordarna har en låg naturlig buffringsförmåga. I exempelvis anses försurningen vara ett av de allvarligaste miljöproblemen i länet. bedömde att försurningen av skogsmark i hade avstannat och att en återhämtning inletts. Efter en revidering av miljöövervakningsdata verkar dock försurningstillståndet vara relativt oförändrat . Snarare finns en tendens mot ökad försurning . Det finns dock kvarvarande osäkerheter i bedömningen som ska studeras vidare. I mellersta och östra är av sjöarna försurade, medan andelen försurade sjöar i norra är . I de mest utsatta områdena kommer det att ta innan sjöarna återhämtat sig. Takten i återhämtningen verkar också nu avta, och till 2020 bedöms andelen försurade sjöar endast minska till . Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Det krävs fler åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning till 2020. Åtgärderna är till ganska stor del sådana som även är gynnsamma för miljökvalitetsmålet luft och miljökvalitetsmålet begränsad klimatpåverkan eftersom de gäller sänkta utsläpp av kortlivade miljö-, klimat- och hälsopåverkande luftföroreningar (se avsnitt 3.5.2). De starka internationella kopplingarna gör att rådighet över besluten om luftkvalitet och försurning är begränsad. En central fråga är att genom internationellt samarbete skapa internationella regelverk som begränsar utsläppen av luftföroreningar inte bara i utan också i våra grannländer. medlemskap i unionen skapar goda förutsättningar för detta. Ett viktigt steg var att det antogs en ändring av Göteborgsprotokollet under konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Det betyder att ett drygt femtiotal europeiska länder samt och Ka- nada har förbundit sig att minska utsläppen av luftföroreningar, däribland försurande svavel- och kväveoxider till 2020. Enligt etappmålet om begränsade utsläpp av gränsöverskridande luftföroreningar i avser regeringen nu att arbeta för att protokollet ratificeras av tillräckligt många länder för att träda i kraft . I etappmålet ingår även att EU reviderar det s.k. takdirektivet (2001/81/EU) som innebär att medlemsländerna får nya åtaganden som innebär krav på utsläppsminskningar. För att förbereda förhandlingen om ett nytt takdirektiv och övriga delar att kommissionens kommande luftvårdspaket gav regeringen i uppdrag att ta fram ett underlag inför förhandlingsarbetet. I uppdraget ingår bl.a. att bedöma hur stora ytterligare minskningar av nedfall och halter av luftföroreningar som behövs för att uppnå ett långsiktigt hållbart tillstånd, att ta fram förslag till viktiga svenska prioriteringar och vilka åtaganden som bör kunna acceptera nationellt sett utifrån en samhällsekonomisk analys. Det är viktigt att insatserna för att utsläppen av särskilt kväveoxider och partiklar fortsatt minskar redan innan ett reviderat takdirektiv är beslutat för att underlätta för att nå miljökvalitetsmålet och internationella åtaganden. Om åtgärder sätts in redan innan ett nytt takdirektiv är på plats finns det fler åtgärder att välja mellan och det blir lättare att begränsa kostnaderna. Allt eftersom utsläppen av försurande föroreningar på land har minskat har den internationella sjöfartens andel av utsläppen som påverkar försurningsläget i ökat. Då sjöfarten även har ökat i omfattning har utsläppen även ökat totalt sett. Ett viktigt steg var att IMO, den internationella sjöfartsorganisationen, 2008 ändrade bilaga VI till Marpolkonventionen så att svavelhalten i bränslen ska sänkas kraftigt. ska fartyg som trafikerar svavelkontrollområdet i , och Engelska kanalen använda bränsle med en svavelhalt om högst 0,1 viktprocent. ska bränsle med en svavelhalt om högst 0,5 viktprocent användas globalt utanför svavelkontrollområdena. Det är tillåtet att använda bränslen med högre svavelhalt ifall fartyget har reningsutrustning som sänker utsläppen i motsvarande grad. Inom EU har det nu träffats en överenskommelse i första läsningen som innebär att IMO:s beslut tas in i svaveldirektivet (direktiv /32/EG). Beslutet kommer att medföra en 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 notabel minskning av nedfallet av sura svavelföreningar, inte minst i sydvästra som är starkt påverkat av utsläpp på . IMO:s beslut innebar även att kraven på utsläppen av kväveoxider skärps i särskilda utsläppskontrollområden, s.k. NECA. I det fallet gäller kraven enbart nya fartyg, varför det kommer att ta innan reglerna får fullt genomslag. Under ordförandeskap i Helcom färdigställdes ansökan om att inrätta ett NECA för . står bakom att ansökan skickas in till IMO. Miljökvalitetsmålet är att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden, att halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och att deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Målet innebär även att halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör exponering för kemiska ämnen, användningen av särskilt farliga ämnen, spridning av oavsiktligt bildade ämnen, förorenade områden och kunskap och information om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper. Preciseringarna förtydligar innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. Preciseringarna ska utgöra grunden för att tolka miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen och vara vägledande för miljöarbetet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns även indikatorer. För Giftfri miljö finns 13 indikatorer redovisade på Miljömålsportalen (). är ansvarig för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Det går inte att se någon tydlig utvecklingsriktning för tillståndet i miljön. Ökande konsumtion leder till ökad kemikalie- och varuproduktion globalt, vilket bidrar till ökad diffus spridning av farliga ämnen. Användningen av vissa särskilt farliga ämnen har begränsats genom EU-regler. Vissa välkända och begränsade miljögifter, som undersökts i långa tidsserier, uppvisar nu en positiv utveckling i miljön. Halterna av andra ökar t.ex. för långlivade perfluorerade ämnen. För flertalet ämnen saknas uppgifter dels om halter i människa och miljö, dels om hur halterna förändrats . Även farliga ämnen som ingår i och sprids från varor och fasta konstruktioner kan påverka människor och miljö . Enligt årliga uppföljning utvecklas styrmedel på området generellt sett positivt och bedöms kunna ge tillräckliga förutsättningar att nå målet. Flera grundläggande kemikalieregelverk inom EU och globalt fortsätter att utvecklas. Denna utveckling förväntas ge bättre skydd för hälsa och miljö mot kemiska risker. Detta gäller bl.a. hormonstörande ämnen, nanomaterial och kombinationseffekter, men även biocider, växtskyddsmedel och kosmetiska produkter. saknas metodik för att bedöma nya riskområden. Metodiken tar heller inte tillräcklig hänsyn till känsligheten hos , barn och ungdomar. Stora förändringar och skärpta regler är på gång inom EU, till exempel genomförandet av Reach-förordningen, regler om klassificering och märkning (CLP-förordningen) samt nya förordningar om växtskyddsmedel och biocider. Kontrollen av kemiska ämnen i varor är dock bristfällig och behöver utvecklas vidare. har förberett en översyn av Reach genom att ta fram s.k. tematiska studier och låta medlemsstaternas behöriga myndigheter m.fl. kommentera resultaten. Den europeiska kemikaliemyndigheten har presenterat den första listan över ämnen (90 st) som kommer att utvärderas inom ramen för Reach-förordningen under 20122014. Särskilt farliga ämnen, t.ex. kvicksilver, bly och vissa perfluorerade ämnen, används fortfarande för vissa ändamål. De förekommer även i befintliga material och varor i omlopp och riskerar därför att finnas kvar i bruk genom återvin- Många av de särskilt farliga ämnena sprids globalt, både via handel och långväga transporter med luft, vatten och organismer. I en konsultstudie från kommissionen har det föreslagits att förbjuda användningen av kvicksilver i dentalt amalgam och knappcellsbatterier, vilket bör ses som en framgång för svenskt påverkansarbete. antogs den nya biocidförordningen. Biocidförordningen börjar tillämpas fr.o.m. . Jämfört med det nuvarande biociddirektivet finns ett antal viktiga nyheter i biocidförordningen bl.a. nya regler för att minska riskerna från biocidbehandlade varor. En annan viktig nyhet i biocidförordningen är reglerna om substitution och kandidatämnen för substitution. Ämnen som är särskilt hälso- och miljöfarliga ska inte godkännas som verksamma ämnen. Ämnen med sådana egenskaper kan ändå i vissa fall godkännas och i dessa fall är avsaknaden av substitut en avgörande faktor. Ämnena ska då utpekas som kandidatämnen för substitution. uppdrog regeringen åt Miljömålsberedningen att ta fram en strategi för arbete inom EU och internationellt för en giftfri miljö. I strategin ska även läkemedels påverkan på miljön behandlas. Miljömålsberedningen presenterade sitt delbetänkande Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö (SOU 2012:38) . Miljömålsberedningen har för strategin föreslagit totalt åtta etappmål och fem bedömningar i syfte att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Tre etappmål har lagts fram tidigare (SOU 2011:34) och fastställdes genom regeringsbeslut . Dessa rör särskilt farliga ämnen, kunskap om hälso- och miljöegenskaper och information om farliga ämnen i varor. På uppdrag av regeringen redovisade Kemikalieinspektionen rapporten för en giftfri vardag 20112014 Skydda barnen bättre. Genomförandet av handlingsplanen kommer att delredovisas respektive 2014 samt slutredovisas .