prop · H0031d33 · 2012-09-20 00:00:00 — Förutsättningarna för att välja lokal och regional kollektivtrafik har bedöms inte ha förändrats i någon större utsträckning. Antalet omkomna inom vägtransport- Antalet som omkom och skadades allvarligt inom vägtransportområdet ökade men var området halveras och antalet allvarligt fortfarande under basvärdet, som är snittet för 2006-2008. Trenden utifrån de senaste skadade minskas med en fjärdedel åren bedöms vara fortsatt positiv och målet bedöms vara inom räckhåll. Antalet omkomna inom yrkessjöfarten Antalet som omkom inom sjöfarten ökade till en nivå som var över basvärdet för 2006- och fritidsbåtstrafiken minskar fortlö- Trenden har dock ändå pekat mot ett minskat antal omkomna. pande och antalet allvarligt skadade Endast ett fåtal händelser inträffade i yrkessjöfarten. Den samlade bedömningen är att utvecklingen är fortsatt positiv. Antalet omkomna och allvarligt ska- Antalet omkomna vid olyckshändelser inom bantrafiken minskade avsevärt med ovanligt många omkomna 2010. Trenden är trots detta över basvärdet för 2006-2008 och kan därmed inte sägas ha minskat kontinuerligt. varligt skadade ökade, dock ligger utvecklingen här under basvärdet. dömningen är att utvecklingen är fortsatt negativ. Antalet omkomna och allvarligt ska- Antalet omkomna ökade och antalet allvarligt skadade minskade . dade inom luftfartsområdet minskar med basvärdet för 2006-2008 så var utvecklingen positiv. Den samlade bedömningen är dock att ingen betydande förändring har skett i förhållande till målpreciseringen. Transportsektorn bidrar till att miljö- De inhemska utsläppen av koldioxid från transporter har minskat något . Transportsektorns utsläpp av klimatgaser domineras av vägtrafikens utsläpp som ligger kan nås genom en stegvis ökad energi- Energieffektiviteten har förbättrats bland de nya vägfor- effektivitet i transportsystemet och ett Andelen nyregistrerade fordon som är anpassade till att köras på förnybara brutet beroende av fossila bränslen. bränslen har minskat, men andelen förnybar energi av den totala energianvändningen 2030 bör ha en fordonsflotta har ändå ökat, både inom vägtrafiken och inom hela transportsektorn. som är oberoende av fossila bränslen. Transportsektorn bidrar till att övriga miljökvalitetsmål nås och till minskad ohälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska delmål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för att nå uppsatta mål. Luftkvaliteten i svenska tätorter på de flesta håll har blivit bättre de senaste decenni- Miljökvalitetsnormerna överskrids dock i flera tätorter. mest bullerexponerade miljöerna har medfört att antalet personer utsatta för trafikbuller över riktvärden beräknas ha minskat med 2 400 personer. har fortsatt negativ påverkan på biologisk mångfald. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Enligt beslut med anledning av regeringens proposition Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt uppgår den trafikslagsövergripande statliga ramen för planeringsperioden 20102021 till priser (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:126 och bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). Den totala statliga finansieringsramen fördelas enligt beslut på följande sätt: till drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar och statlig medfinansiering till enskilda vägar, till drift och underhåll av det statliga järnvägsnätet, och till den statliga ramen för utveckling av transport-systemet, som ska gå till åtgärder för statliga vägar och till åtgärder för det statliga järnvägsnätet, rän- tor och amorteringar m.m. I direktiven för åtgärdsplaneringen (dnr N2008/8698/IR, N2008/8869/IR [delvis]) beslutade regeringen att den statliga ramen för utveckling av transportsystemet på ska delas upp i en del för utveckling av transportsystemet på nationell nivå på samt i en del på för länsplaner för regional transportinfrastruktur. Den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021 innehåller ett antal nya investeringar som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Den del av investeringarna som täcks av framtida skatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån. beslutade med anledning av vårtilläggsbudgeten (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) att planeringsramen för dessa investeringar för perioden 20102021 ska uppgå till prisnivå. Denna planeringsram utgör ett komplement till den statliga planeringsram för infrastrukturåtgärder på prisnivå som har beslutat om. är i de nationella och regionala trafikslagsövergripande planerna för utveckling av transportsystemet . Tabellen nedan redovisar en uppföljning av genomförda åtgärder , 2010 och 2011, i förhållande till fastställd ram. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.5 Uppföljning av den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportinfrastruktur samt länsplanerna för regional transportinfrastruktur för perioden 20102021 Summa Utveckling av transportsystemet Drift, underhåll och bärighet Drift och underhåll vägar Bidrag till enskilda vägar Drift och underhåll järnväg Summa Drift, underhåll och bärighet Investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt har 6 järnvägsobjekt och 9 vägobjekt öppnats för trafik. I nedanstående tabell redovisas en kostnadsuppföljning för de större väg- och järnvägsobjekt som färdigställdes . En jämförelse görs mellan verklig kostnad och beräknad kostnad enligt plan. Som huvudprincip jämförs den verkliga kostnaden med den beräknade kostnaden för respektive objekt då det togs upp i den nationella planen. För merparten av här redovisade objekt är den beräknade kostnaden enligt nationell plan för 20042015. För kostnadsjämförelsen prisomräknas såväl beräknad som verklig kostnad till prisnivå. I tabellen redovisas en prisomräkning med dels nettoprisindex och dels det branschrelaterade index som använder i sin årsredovisning. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.6 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt som öppnats för trafik Delar av , ökad kapacitet enl. 2010-2021 års -0,2 -0,8 -0,9 Mötesfri väg och flerfältsväg (Regional plan) Ansl (Regional plan) (Regional plan) Rv 23 Förbi (Regional Nettoprisindex visar de genomsnittliga prisförändringarna för den inhemska privata konsumtionen och är till skillnad från konsumentprisindex rensad från prispåverkande effekter av förändrade indirekta skatter och olika subventioner. Det branschindex använder bygger på entreprenadindex E84 och återspeglar den generella prisutvecklingen inom den del av entreprenadbranschen som avser väg- och järnvägsbyggande. Som framgår av tabellen har prisutvecklingen inom branschen varit högre än utvecklingen av nettoprisindex. Denna faktor påverkar starkt kostnadsjämförelsen för de enskilda objekten och särskilt gäller detta för objekt med mellan planvärde och färdigtidpunkt. I planering och genomförande av objekt är beaktande av prisutvecklingen av väsentlig betydelse. Det redovisade understryker också vikten av en effektivisering av anläggningsbranschen och ett effektivt upphandlingsarbete. I enlighet med den nationella planen har det 2010 och 2011 gjorts investeringar för . Den nationella planen anger för investeringar i transportsystemet ackumulerat och för hela planperioden 20102021. Det ger en uppfyllelse på av planen ackumule- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 rat och av den totala planen åren 20102021, se tabell 3.7. De större namngivna investeringarna och delar av åtgärderna för trimning och effektivisering var till stor del pågående och därför har en större andel av dessa åtgärder genomförts jämfört med andra åtgärdsområden. I viss mån har den extra satsningen på till bl.a. trimningsåtgärder även påverkat utfallet . Tabell 3.7 Uppföljning av åtgärdsområden i nationell plan Kostnader i , prisnivå 2009 1 Kostnader för investeringsobjekt redovisas de år de genomförs, oavsett finansieringsform. Detta gäller också objekt där förskottering skett. Anslagsbelastningen sker de år som återbetalningen görs. De olika typerna av investeringsåtgärder som genomförts enligt Nationell plan och de regionala planerna, och hur kostnaderna fördelats mellan olika typer av åtgärder redovisas i tabell 3.8. Tabell 3.8 Kostnader för investeringar per åtgärdskategori Miljoner kronor i löpande prisnivå Produktionstakten för de projekt som byggstartats är hög, trots att projekten i många fall är komplexa. Framdriften har dock varit lägre än förväntat i några av projekten, på grund av långdragna tillståndsprocesser och överklagade upphandlingar. Nedan i tabell 3.9 finns en beskrivning av framdriften för de största investeringsprojekten som redovisar prognostiserad kostnad i förhållande till plan. 1Järnvägens investeringskostnader finns inte uppdelade i dessa åtgärdskategorier . Kostnadsuppgifterna är hämtade från . 2Övrigt innehåller endast kostnader för väginvesteringar 2009 inklusive väginvesteringarnas produktionsstöd. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.9 Uppföljning och prognos för större investeringsobjekt i Nationell plan för transportsystemet 20102021 Kostnader i , prisnivå 2009 Bana väg i väst Av tabellen framgår att för sex projekt ligger den prognostiserade kostnaden under plankostnaden, medan den prognostiserade kostnaden överskrids för fem projekt. Den betydligt lägre prognosen i förhållande till plan för () beror på de innehålls- och kostnadsbesparingar som identifierat tillsammans med som bekostar projektet. Störst negativ avvikelse redovisas för Bana väg i väst, där den prognostiserade kostnaden överskrider plankostnaden för järnvägsprojekten, främst till följd av överklaganden . I tabell 3.10 nedan redovisas vilken typ av åtgärd som har genomförts enligt de regionala planerna och hur bidragen fördelat sig mellan olika typer av bidrag. I de namngivna investeringarna ingår såväl medel till vägar som till järnvägar. genomfördes åtgärder för totalt . Det innebär att totalt av den totala planen för tidsperioden 20102021 har genomförts . Fördelningen mellan de olika regionala planerna redovisas i tabell 3.11. Utfallets variation mellan länen är stor av planperioden, men detta ska jämnas ut över perioden 20102014. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.10 Uppföljning av åtgärdstyper i de regionala planerna Kostnader i , löpande priser trafiksäkerhet, miljö, kollektivtrafik väg, spår Tabell 3.11 Uppföljning av de regionala planerna Kostnader i , löpande priser ej fördelat på län Regeringen aviserade att man avsåg att vidta åtgärder för att möjliggöra en förstärkning av insatserna för kapacitetshöjande åtgärder i järnvägsnätet med . Detta har möjliggjort förebyggande åtgärder inom drift och underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder på järnväg. belagd väg minskade jämfört med , vilket gav utslag i en försämrad bekvämlighet på framför allt de högst trafikerade vägtyperna där spårdjupet har accelererat. Med erfarenhet av har vidtagit ett stort antal åtgärder, både vad gäller väg och järnväg. Satsningarna görs inom flera områden, till 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 exempel upphandling av extra snöröjningsresurser, utökade resurser på kritiska vägavsnitt och förbättrad trafikinformation. har underhåll och reinvesteringar räknat i kronor per spårmeter (mäter längden på spåret) ökat mest i storstadsområden och längs större stråk, där gjort en ökad sats- ning på de så kallade kraftsamlingsprojekten, se tabell 3.12. Kostnaden i förhållande till antalet tågkilometer (mäter trafikvolymen) är högst för banor med mindre trafik och med ringa eller ingen trafik. En bana som hålls öppen för trafik kräver visst underhåll även om trafikvolymen är mycket låg. Tabell 3.12 Underhåll och reinvesteringar per bantyp i förhållande till antalet tågkilometer och antalet spårmeter 1 Metoden för att ta fram underhålls- och reinvesteringskostnad per bantyp har förändrats något . För att bibehålla jämförbarheten över tiden har justerats på motsvarande sätt. Beläggningsåtgärderna har minskat i omfattning . Utvecklingen har till stor del styrts av dyra vintrar vilket har inneburit en kraftig neddragning av medlen för underhåll av all belagd väg. Inom de minskade ramarna så har åtgärder på storstadsvägar prioriterats på bekostnad av bl.a. övriga näringslivsvä- gar och lågtrafikerade belagda vägar. Trots dessa åtgärder så har tillståndet på storstadsvägnätet försämrats. En försämring konstateras även på pendlingsvägarna. För övriga vägtyper är tillståndet i stort sett oförändrat, dock med en marginell försämring. Tabell 3.13 Beläggningsunderhåll per vägtyp Kronor, löpande prisnivå 1 Metoden för att ta fram underhålls- och reinvesteringskostnad per vägtyp har förändrats något . För att bibehålla jämförbarheten över tiden har justerats på motsvarande sätt. I propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) anger regeringen att en tvåprocentig produktivitetsförbättring bör vara en realistisk förväntning på anläggningsmarknaden för perioden 20102021. En årlig tvåprocentig produktivitetsförbättring utgör därefter en förutsättning för finansieringen av den fastställda nationella åtgärdsplanen för perioden 20102021. I syfte att löpande följa upp och analysera agerande för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden på anläggningsmarknaden har regeringen tillkallat (dir. 2009:92), som slutredovisat sitt uppdrag . har fastställt en beställar- och upphandlingsstrategi. Där framgår att målet för beställarrollen är att få mer nytta för pengarna genom ökad produktivitet, innovationsgrad och konkurrens i anläggnings- Arbetet innebär att som beställare ska skapa förutsättningar för ökad innovation och produktivitet. ska fokusera på anläggningarnas funktionalitet och egenskaper. Det är leverantören som ska se till att rätt resurser, insatsvaror och tjänster används och att effektiva produktionsmetoder utvecklas och används. I valet av affärsform ingår upphandlingsform, entreprenadform, ersättningsform och form för samverkan. arbetar med enhetliga koncept för totalentreprenader och med funktionskrav inom vägbyggnad. Detta arbete har resulterat i att nya effektiva lösningar har kommit fram i ett antal större och mindre entreprenader. Arbete pågår med att ta fram ett koncept för totalentreprenader för byggande av järnväg. Projektet (produktivitets- och innovationsutveckling i anläggningsbranschen) är en del av effektiviseringsprogram. Syftet är att sänka produktionskostnaden inom investering och underhåll och att bidra till högre produktivitetsutveckling inom anläggningsbranschen. Målet med är att minska produktionskostnaderna till 2013 samt att därefter kunna nå en årlig produktivitetsutveckling på . En handlingsplan har tagits fram inför den genomförandefas som sträcker sig över åren 20122013. I har begränsade mätningar av produktiviteten påbörjats och de utökas successivt . Det statistiska underlaget byggs upp successivt över åren. Un- der 2011 minskade den andel av det belagda vägnätet som åtgärdades till . Kostnaden per kvadratmeter ökade med i förhållande till 2010. Det förklaras framför allt av att storstadsvägnätet har prioriterats där högre kvalitet på beläggningen används. Prisökningen har också varit märkbar med en indexökning på . lades ned och från är det i stället Delegationen för sjöfartsstöd inom som har till uppgift att pröva frågor om statligt stöd till svensk sjöfart och att följa upp den svenska sjöfartens internationella konkurrenssituation. Delegationen har behandlat 566 ansökningar, jämfört med 633 ansökningar året innan. har sjöfartsstöd om beslutats, jämfört med . har sammanställt en utvärdering av de svenska rederiernas ekonomiska situation 2010 och effekterna av stödet till svensk sjöfart. Undersökningen omfattar 59 rederiföretag indelade i segmenten storrederier, tankfartyg, 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 torrlastfartyg, roro-fartyg och färjesjöfart. omfattade rederistödet cirka 8 600 sjöanställda vilket motsvarar en reducering av fartygens bemanningskostnader . Samtliga segment förutom storrederier visar förlust exklusive stöd. Inklusive stöd visar storrederier, roro- och färjerederier vinst medan torrlastrederier och kusttankrederier visar förlust. Resultatmässigt sett är 2010 ett av de svagaste åren av de som utvärderingen genomförts, i synnerhet för kusttank- och torrlastrederier. En dålig fraktmarknad har försämrat inkomsterna för flera fartygstyper. lades även Rikstrafiken ned och verksamheten fördes över till . Resultatet av den statligt finansierade interregionala kollektiva persontrafiken redovisas under avsnitt 3.5.1. Tabellen nedan beskriver kostnaderna för den avtalade trafiken, uppdelat på trafikslag. Tabell 3.14 Kostnader för avtalad trafik Särskilt om resultat med anledning av transeuropeiska nätverk för transporter Grunden för det transeuropeiska nätverket (TEN) finns i artiklarna 170 och 171 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. En väl utbyggd infrastruktur gör det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i hög utsträckning utnyttja fördelarna med ett område utan inre gränser. TEN innefattar transportinfrastruktur (TEN-T), energi och telekommunikationsnätverk. TEN-T integrerar nationella infrastrukturnätverk och trafikslag, länkar perifera regioner till och ökar säkerheten och effektiviteten i nätverket. För att kunna söka medel ur budgeten för TEN-T måste infrastrukturen återfinnas på de kartor som finns i riktlinjerna för TEN-T. Med hänsyn till gjordes 2004 en omfattande revidering av riktlinjerna. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 senaste ändringen antogs 2010. I riktlinjerna återfinns 30 projekt som ska ha hög prioritet. Tre av dessa projekt berör direkt . Dessa är den nordiska triangeln (multimodal korridor ), Öresundsförbindelsen och sjömotorvägar. Medel kan sökas för studier och projekt. Studier kan beviljas medel av de totala kostnaderna, medan investeringarna kan få maximalt . Medel till TEN-projekt fördelas i två olika bidragsprocesser: en flerårig (MAP), som avser de prioriterade projekten, och en ettårig bidragsprocess. gjordes tre utlysningar under det fleråriga programmet, gällande Traffic management Systems (ERTMS), (), och Motorways of the Sea (MoS). En utlysning har också gjorts under det ettåriga programmet 2011. Denna utlysning försenades dock något och gjordes först . Beslut om vilka projekt som beviljats medel har sålunda endast fattats gällande utlysningarna under det fleråriga programmet. De projekt beviljats medel för redovisas i tabellen nedan. De belopp som anges avser medel som projekten/studierna som helhet beviljats medel för. Tabell 3.15 Projekt som beviljats medel för i 2011 Träning och kunskap för multimodal sjöfart och logistik TrelleborgRostock/(on Nordic För tillfället pågår en revidering av TEN-T-rikt- linjerna. lade Europeiska kommissionen fram ett förslag till ny förordning för TEN-T. föreslogs även en förordning om inrättandet av den nya Fonden för ett sammanlänkat som i fortsättningen ska lämna bidrag till infrastrukturutbyggnad i unionen. I en bilaga till förordningen pekas transportkorridorer och projekt ut som ska vara särskilt prioriterade för finansiering från fonden. För del är järnvägssträckorna Stock- holmMalmö, MalmöGöteborg, och Botniska korridoren SundsvallHaparanda upptagna i bilagan. Förhandlingar om dessa förordningar pågår fortfarande. Ett första steg togs då rådet antog en allmän inriktning om TEN-T- förordningen. Ett slutligt antagande av förordningarna i och rådet väntas dock inte förrän för att de ska kunna börja gälla . Till dess att de nya förordningarna träder i kraft gäller fortsatt de nuvarande TEN-T-riktlinjerna. rörelseresultat uppgick till ett underskott på en förbättring med jämfört med föregående år. Resultatet efter finansiella poster uppgår till minus och de främsta orsakerna till underskottet är kostnader som har uppstått till följd av förvärvet av , ändrade beräkningsgrunder för pensionsskulden, ökade kostnader i samband med den gångna vintern samt minskade godsvolymer. intäkter utgörs främst av farleds- och lotsavgifter, men även intäkter från uthyrning av isbrytare, försäljning av sjökort samt uppdrag och tjänster som utförts åt statliga myndigheter, kommuner och hamnägare. Farledsavgifter tas ut av fartyg som anlöper svensk hamn och baseras på fartygets storlek (bruttodräktighet) och lastat/lossat gods. Lotsavgiften baseras på fartygets storlek och lotsad tid. disponerar även anslagsmedel för sjöräddning och viss verksamhet för fritidsbåtssektorn, viss kanaltrafik samt viss internationell verksamhet. ökade rörelseintäkterna med eller och uppgick därmed till 1 970 (1 864) . Merparten av ökningen, , är hänförlig till intäkter för sjöfartsavgifterna som uppgick till 1 416 (1 305) . Ök- ningen beror på minskade bidrag till Transportstyrelsen samt höjning av lotstaxan. Sjöfartsavgifterna andel av den totala omsättningen är cirka 72 (70) procent. Farledsavgifterna ökade med . Den fartygsbaserade delen minskade med medan den godsbaserade delen ökade med 99 miljoner kro- Volymmässigt minskade godset med drygt () jämfört med föregående år. Intäkterna från lotsavgifterna uppgick till och har ökat med jämfört med . I ökningen ligger också en höjning av lotsavgifterna med i genomsnitt från . I antal räknat minskade lotsningarna med 421 eller till 37 783 medan det totala antalet anlöp minskade med 542 till totalt 109 269. Övriga intäkter har minskat med . Intäkter för uppdragsverksamhet har ökat med vilket i huvudsak avser ökade intäkter för delfinansiering av sjö- och flygräddning där den kommersiella luftfarten och Försvarsmakten fullt ut bär sin del av kostnaderna. Intäkter för uthyrning av isbrytare och forskningsfartyg har minskat med . Realisationsvinster har ökat med vilket främst beror på försäljning av fastigheter. Rörelsekostnaderna ökade med eller , och uppgick till 2 036 (1 970) . Övriga externa kostnader ökade med vilket motsvarar . Ökningen beror på att drivmedelskostnaderna ökat på grund av högre drivmedelspriser, den strängare isvintern samt kostnader i samband med underhållsarbeten i . Kostnader för helikoptertjänster minskade med . Anledningen är dels gynnsamma ränte- och valutakurser och dels att i samband med förvärvet av , moderbolag till leverantören av helikoptertjänster , övertog leasingavtalen för tre av räddningshelikoptrarna vilket fick till följd att det var möjligt att sänka kostnaderna för dessa. Särskilt om Statens väg- och transportforskningsinstituts resultat () har till huvuduppgift att bedriva forskning och utveckling som avser infrastruktur, trafik och transporter. VTI är den största forsknings- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 miljön i på bl.a. trafiksäkerhet. VTI har tagit fram strategiska riktlinjer för miljö och klimatrelaterad FoU. VTI finansieras till med uppdragsintäkter och till med anslag. Den största beställaren är och Verket för innovationssystem () som står för av institutets uppdragsintäkter. Anslaget täcker framförallt kostnader för kompetensutveckling, tidig delfinansiering i EU-projekt samt transportforskningsbiblioteket som genomgår en uppgradering till digitalisering. Särskilt om Transportstyrelsens resultat reformerades finansieringen av Transportstyrelsens verksamhet. Från att vissa verksamheter tidigare finansierats helt med anslag och andra helt med avgifter finansieras nu myndigheten med utgångspunkt i enhetliga principer som innebär att kostnaderna för tillsyn, tillståndsprövning och annan ärendehandläggning samt registerhållning ska täckas med avgifter, medan kostnaderna för regelgivning ska finansieras från skattekollektivet genom anslag. Den nya finansieringsmodellen innebär även att avgiftsintäkterna redovisas på inkomsttitel och att merparten av myndighetens verksamhet finansieras från ett och samma anslag. Finansieringsmodellen innebär en mycket stor förändring som förutom myndigheten även påverkar dess omvärld.