prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att anta liknande regler när det gäller resultat för forskning som finansierats av deras egna nationella program. Kommissionens förslag till mål är att medlemsstaterna till 2014 ska ha tagit fram nationella riktlinjer för öppen tillgång till vetenskapliga artiklar och forskningsdata. Regeringen har gett en faktapromemoria till som svar på Kommissionens meddelande (2011/12:FPM171). Europeiska kommissionen har även tagit initiativ till flera forskningsinfrastrukturer som byggs upp för att underlätta och möjliggöra tillgängliggörandet av forskningsdata. är medlem i flera av infrastrukturerna, och svenska forskare får på så sätt tillgång till dessa och kan påverka arbetet med att bygga upp och driva dem. I drivs arbetet mot en modell för fri tillgång till vetenskaplig information av främst universitet och högskolor (inklusive ), forskningsfinansiärer, forskningsinfrastrukturer och Kungl. stödjer tillgängliggörandet av vetenskaplig information vid svenska universitet och högskolor genom söktjänsten SwePub (svensk vetenskaplig publicering) och programmet , som genomförs i samarbete med , , Kungl. , och kompetensutveckling, samt . kräver , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt för arbetsliv och socialvetenskap att forskare som beviljas stöd ska publicera med öppen tillgång. Samma krav gäller även för forskare som får medel från , och inom områden med anknytning till och . begär datapubliceringsplaner för alla projekt där insamling av data utgör en väsentlig del. Reglerna för öppen tillgång hos forskningsfinansiärerna gäller ännu så länge enbart vetenskaplig granskade texter i tidskrifter och konferensrapporter, inte monografier eller bokkapitel. De allra flesta svenska universitet och högskolor har öppet sökbara databaser för tillgängliggörande av forskningsresultat. Vetenskapliga artiklar kan tillgängliggöras öppet genom att publiceras i en tidskrift för öppen tillgång (s.k. Gold OA publishing). Sådana tidskrifter tar ofta ut en avgift från författaren för att texterna ska granskas och publiceras. Ett alternativ är att författaren publicerar sin artikel i valfri tidskrift och sedan parallellpublicerar samma artikel i t.ex. en öppen databas (s.k. ). Regeringens uppfattning är att förbättrad tillgång till vetenskaplig information är en förutsättning för framgångsrik svensk forskning och innovation. bör därför få i uppdrag att utveckla former och nationella riktlinjer för hur forskare kan få tillgång till forskningsresultat och forskningsdata, s.k. öppen tillgång, med utgångspunkt i de rådsslutsatser som antagits på EU-nivå. bör i detta arbete samråda och samarbeta med andra berörda aktörer, t.ex. övriga forskningsfinansiärer, . 2012/13:30 samt universitet och högskolor. Regeringen avser att återkomma till formerna för uppdraget. 13Ökade medel till forskningsfinansierande myndigheter Regeringens bedömning: Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör öka med totalt 20132016. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2015 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: är den finansiär som fördelar medel för grundforskning inom alla områden baserat på kvalitet utifrån inkomna ansökningar. Vid finns ämnesråden för medicin och hälsa, naturvetenskap och teknikvetenskap samt för humaniora och samhällsvetenskap, som beslutar om fördelning av medel till forskning inom sina respektive ansvarsområden. Vid finns det också ett råd för forskningens infrastruktur, en kommitté för utbildningsvetenskap samt en kommitté för konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete. har också ett ansvar för att initiera satsningar på och stödja strategiskt viktiga forskningsområden. En studie över citeringsgraden av artiklar som finansieras av de statliga forskningsfinansiärerna visar att artiklar finansierade av håller en generellt hög kvalitet med en citeringsgrad dubbelt så hög som svenska artiklar i genomsnitt (se avsnitt 5). Ett högre anslag för forskning till är därför en viktig åtgärd för att höja kvaliteten på svensk forskning. Det är viktigt att rådets huvudsakliga stöd även fortsättningsvis ges utifrån bedömningar av hög kvalitet. Inom medicin har särskilt den kliniska forskningen minskat i volym, sannolikt delvis beroende på att det har avsatts mindre tid för klinisk forskning inom hälso- och sjukvården. Denna forskning är viktig både för att utveckla sjukvården och för att tillföra kompetens till bl.a. läkemedelsindustrin. Kvaliteten på den kliniska forskningen är jämförelsevis hög och har ökat . Ytterligare medel bör kunna ge klinisk forskning en möjlighet att stärkas ytterligare. Med tanke på att regeringen i denna proposition presenterar flera satsningar på medicin och livsvetenskap är även satsningar på klinisk forskning angelägna. Den kliniska forskningen i står också inför en generationsväxling. Rekryteringen behöver öka och det behövs bättre karriärmöjligheter för kliniska forskare. Ansvaret för finansiering av grundforskning inom naturvetenskap och inom teknikvetenskap sammanfördes i ett ämnesråd inom . Motivet till detta var att de två områdena är så överlappande att de måste bedömas tillsammans (prop. 1999/2000:81, bet. 1999/2000:UbU17, rskr. 1999/2000:257). Båda vetenskaperna ger viktiga kunskapsunderlag för bl.a. näringslivets behov. Utöver nyttoaspekten förklarar forskning inom såväl natursom teknikvetenskaper hur vår omvärld och natur fungerar. Både natur- och teknikvetenskaper håller hög citeringsgrad, men den har minskat . En generell förstärkning av finansieringen ger en möjlighet att prioritera dessa områden. En ökning av medel framför allt för naturvetenskap i bred bemärkelse är angelägen. bör också överväga behovet av insatser för forskning i fråga om medicinsk teknik. bedrivs forskning inom humaniora och samhällsvetenskap annorlunda . Det blir allt vanligare med experimentella och ofta beräkningskrävande metoder, samarbeten inom större forskargrupper och nätverk, ökat engagemang i europeiska forskningsinfrastrukturer, omfattande insamling och hantering av digitaliserad data samt skapande av och deltagande i storskaliga databaser. Detta öppnar nya forskningsinriktningar där svensk humaniora och samhällsvetenskap har en möjlighet att bli internationellt uppmärksammade i ökad utsträckning. Även publiceringstraditionen inom humaniora och samhällsvetenskap håller på att förändras och inom flera områden ökar de internationella publikationerna. Likaså ses en ökad citeringsgrad. Denna utveckling bör uppmuntras och tas i beaktande vid medelstilldelning. Den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen bidrar på många olika sätt till ny kunskap om samhällets utveckling. I det mångkulturella samhället ökar behovet av kunskap och förståelse om oss själva och vår omvärld. Bland annat den religionsvetenskapliga forskningen kan i det sammanhanget bidra med ökad kunskap och förståelse. Det finns också starka forskningsmiljöer på flera håll i med stark kompetens i dessa frågor. har en viktig roll för att främja sådan forskning som, oavsett vetenskaplig disciplin, är relevant för skolans och förskolans utveckling och av hög vetenskaplig kvalitet. Att sådan forskning tillförsäkras goda möjligheter att utvecklas är centralt för att långsiktigt stärka forskningsanknytningen inom lärar- och förskollärarutbildningen och för att utveckla det vetenskapliga förhållningssättet bland lärare, förskollärare och annan personal verksamma inom skolväsendet. Mot denna bakgrund är en ökad finansiering till viktig för att kunna höja kvaliteten i svensk forskning. Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör därför öka med totalt 20132016. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2015 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. 2012/13:30 13.1.1 Kommitté för utvecklingsforskning vid Regeringens bedömning: Vid bör det finnas en kommitté för utvecklingsforskning. Programmen för stöd till svensk forskning av relevans för låg- och medelinkomstländer och stöd till samarbete mellan forskare i och forskare i dessa länder bör överföras från till för bedömning av vetenskaplig kvalitet och relevans av utvecklingsforskning i enlighet med övergripande mål för utvecklingssamarbete. Medlen ska användas i enlighet med /DAC:s definition av bistånd. För detta ändamål bör disponera inom anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. , 2015 och 2016 bör samma eller högre belopp finansieras inom motsvarande anslag. Skälen för regeringens bedömning: (Sida) fördelar cirka en och för forskning av relevans för länder som i och utveckling, () kategoriserar som låg- och medelinkomstländer (i det följande benämnt utvecklingsforskning) och för stöd för forskning och uppbyggnad av forskningskapacitet i samarbetsländer. Forskningen inom ramen för utvecklingssamarbete sträcker sig över många ämnesområden med fokus på de områden som har särskild relevans för fattigdomsbekämpning i låginkomstländer. Regeringen beslutade om en policy för forskning inom det svenska utvecklingssamarbetet 20102014 och en strategi för Sidas stöd för forskningssamarbete 2010 2014 (UF2009/75123). I enlighet med detta beslut ska stödet för forskningssamarbete främst vägledas av kravet på vetenskaplig kvalitet. Det innebär att varje förslag på forskning och forskningssamarbete ska genomgå en kritisk vetenskaplig granskning. För att säkerställa vetenskaplig kvalitet och även relevans, när detta är tillämpligt, och för att undvika jäv ska vetenskaplig bedömning av utvecklingsforskning följa samma riktlinjer och praxis som gäller för annan statligt finansierad forskning i . Ansvaret för programmen för stöd till svensk forskning av relevans för låg- och medelinkomstländer (forskningsprogrammet ) och stöd för samarbete mellan forskare i och forskare i dessa länder (forskningsprogrammet ) bör överföras från Sida till som är en organisation med erfarenhet av kollegial bedömning (peer review) och med tillgång till bedömningskommittéer inom flertalet vetenskapliga områden. Utlysning, beredning och bedömning av forskningsansökningar bör därmed ske hos . För att garantera att medlen fördelas utifrån gällande biståndspolitiska mål bör det finnas en kommitté för utvecklingsforskning vid . Denna kommitté bör ha bred representation när det gäller forskningsområden av relevans för låg- och medelinkomstländer och för att säkerställa en kritisk vetenskaplig Prop. 2012/13:30 granskning där vetenskaplig höjd, genomförbarhet och nytänkande Kommittén bör inkludera representation från Sida och från andra forskningsfinansiärer och garantera att biståndspolitiska förutsättningar uppfylls. För detta ändamål bör disponera inom anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. , 2015 och 2016 bör samma eller högre belopp finansieras inom motsvarande anslag. Medlen ska användas i enlighet med /DAC:s definition av bistånd. 13.1.2Kommitté för klinisk behandlingsforskning vid En kommitté för klinisk behandlingsforskning bör inrättas vid . Sjukvårdshuvudmännen och staten bör utse ledamöter i kommittén i proportion till deras respektive finansiering. behandlingsforskning bör ansvara för planering, utlysning, beredning, bedömning och uppföljning av den satsning på klinisk behandlingsforskning som beskrivs i avsnitt 9.7. 13.1.3Ytterligare satsningar inom ansvarsområde I detta avsnitt redovisas en översikt över ytterligare satsningar inom ansvarsområde som regeringen har presenterat närmare i andra avsnitt i propositionen. bör ansvara för ett program om internationell rekrytering av framstående forskare och för rekrytering av framstående yngre forskare. Vidare bör avsätta medel för ökat stöd för de mest framstående forskarna. Dessa satsningar beskrivs närmare i avsnitt 6.4. bör ansvara för en satsning på klinisk behandlingsforskning som motsvarar hälso- och sjukvårdens behov. Satsningen på klinisk behandlingsforskning bör samfinansieras med beskrivs närmare i avsnitt 9.7. Riktade satsningar inom medicin: forskning om infektion och antibiotika, och forskning om åldrande och hälsa Medel bör tilldelas för två riktade satsningar inom medicinområdet: forskning om infektion och antibiotika samt om åldrande och hälsa. Forskning om infektion och antibiotika är ett område som behöver ökade satsningar. Mängden bakteriestammar som är resistenta mot de nu 2012/13:30 Näringslivet har svaga incitament för att satsa på forskning inom detta område. Forskning om åldrande och hälsa blir allt viktigare med tanke på den ökande andelen äldre i befolkningen. En satsning på forskning om åldrande och hälsa bör även ske genom för arbetsliv och socialvetenskap. Dessa riktade satsningar beskrivs närmare i avsnitt 9.3. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) gjordes en riktad satsning på vårdforskning, för vilken ansvarat för finansieringen. Denna bör utökas i enlighet med vad som beskrivs i avsnitt 9.8. Den europeiska spallationskällan ESS, synkrotronen och ett nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning Regeringen har inlett uppbyggnad av flera infrastrukturer för forskning, Europeiska spallationskällan (European Spallation Source, ESS), synkrotronen och infrastrukturen för storskalig molekylärbiologisk forskning i det nationella centret för livsvetenskaplig forskning (SciLifeLab). Medlen till för finansiering av ESS och bör öka. Detta beskrivs närmare i avsnitt 12.1, avsnitt 12.2 och i avsnitt 9.2. Infrastrukturer för registerbaserad forskning unika register utgör en unik resurs för forskningen, för utvecklingen av hälso- och sjukvården och för näringslivet, och bör kunna användas mer. bör få i uppdrag att inrätta en funktion för att förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål. bör även avsätta medel för att tillgängliggöra register för forskning. Detta beskrivs närmare i avsnitt 12.4. Regeringens bedömning: Anslaget för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem bör öka med totalt 20132016. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: Förändringstakten i omvärlden ökar. och ökar sina forsknings- och innovationssatsningar markant. Tillsammans med de nya tillväxtländernas snabbt ökande investeringar i forskning och innovation har därmed ett nytt globalt och alltmer komplext innovationslandskap utvecklats för att förhålla sig till. För att statliga investeringar i forskning och utbildning ska leda till ökad effektivitet i det svenska innovationssystemet, ökat nyttiggörande av forskningsresultat och till tillväxt och samhällseffekter är ett helhetsperspektiv och en utvecklad integration av utbildning, forskning och innovation nödvändig. Genom att förstärka kunskapstriangeln ökar kraven på alla aktörers samverkansförmåga, särskilt universitetens och högskolornas. Verket för innovationssystem har en viktig roll att stödja lärosätena i denna utveckling. Offentlig verksamhet driver i stor utsträckning efterfrågan på innovativa lösningar, varor, tjänster, processer och organisationsförändringar. Därför är det viktigt att förbättra samspelet mellan offentlig efterfrågan och innovationsinvesteringar, vilket bidrar till näringslivets internationella konkurrenskraft. står inför ett antal globala samhällsutmaningar som måste mötas för att åstadkomma en hållbar samhällsutveckling. En del av verksamheten vid Verket för innovationssystem bör ställas om, bl.a. genom satsningar på strategiska innovationsområden för att gripa sig an samhällsutmaningarna och visa på de affärspotentialer som finns i dessa. Nya samverkansformer och sektorsöverskridande forskning och utveckling kommer att behövas i en större utsträckning. Flexibilitet att ta sig an nya utmaningar och arbetssätt behöver också kombineras med uthållighet. Långsiktiga program kan bidra till varaktiga förändringar och hållbar utveckling av innovationssystemet. Därför bör Verket för innovationssystem fortsätta satsa långsiktigt på framstående miljöer för varaktig och strategisk samverkan mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, andra offentliga organisationer och företag. Innovativa miljöer och kluster är viktiga förutsättningar för hållbar samhällsutveckling. Verket för innovationssystem bör utifrån sitt verksamhetsområde stödja regionerna i deras arbete med strategiskt innovationsarbete, bl.a. genom att erbjuda regionerna kompetens och erfarenheter i form av omvärldsanalys. Verket för innovationssystem bör också bistå nationella och regionala aktörer i bedömningen av regionala kluster och innovationsprojekt. Verket och andra offentliga aktörer, bör i högre grad anpassa sin verksamhet till s.k. öppna innovationsprocesser. Det innebär t.ex. att integrera nya processer och expertis när det gäller skydd och strategisk hantering av immateriella tillgångar inklusive spetskompetens i juridiska frågor och i kontraktsfrågor. Det handlar även om metodutveckling som underlättar kombination av olika kunskapsområden och hantering av komplexa gränsöverskridande samarbeten. Ett annat viktigt område är arbetslivsområdet. Forskning om konsekvenserna av exempelvis nya produktions- och utvecklingsprocesser, liksom av nya sätt att organisera och leda arbete, är viktigt för att möta förändringarna i arbetslivet. Andelen små och medelstora företag som bedriver innovationsarbete i egen regi eller i samarbete med andra utvecklas svagare i än i andra länder. För att motverka detta behöver forskning och utveckling öka i sådana företag. Inom ramen för Verket för innovationssystems forskningsanslag bör det även genomföras en riktad satsning på tjänsteforskning i syfte att skapa en svensk tjänsteforskning med internationellt hög vetenskaplig kvalitet som kan bidra till näringslivets konkurrenskraft och till förnyelse av offentlig sektor. 2012/13:30 Verket för innovationssystem bör ges ansvar att utforma satsningar på utmaningsinriktade strategiska innovationsområden, som beskrivs i avsnitt 7.1. Regeringen vill på detta sätt lägga grunden för att nya, långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor, civilsamhälle och andra aktörer utvecklas. Dessa aktörer bör gemensamt utveckla långsiktiga strategier med syfte att bidra till att möta samhällsutmaningar. Verket för innovationssystem bör även bidra till att sammanföra för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och Statens energimyndighets satsningar inom strategiska innovationsområden när det gäller fasen där olika konstellationer eller konsortier naturligen kan sammanföras. Andra områden som är centrala för strategiska innovationsområden är t.ex. mjukvara och resurseffektiva industriella processer. Detta beskrivs närmare i avsnitt 7.1. Mot denna bakgrund bör anslaget för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem öka med totalt 2013 2016. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. 13.2.1Ytterligare satsningar inom Verket för innovationssystems ansvarsområde I detta avsnitt följer en översikt över ytterligare satsningar inom anslaget till Verket för innovationssystem. Översikten anger sådana satsningar som beskrivs närmare i andra delar av propositionen. Områden av särskild betydelse för näringsliv och samhälle gruv-, mineral- och stålforskning har en unik geologisk potential och är den ledande gruvnationen i . En växande gruv- och mineralnäring skapar nationell och regional tillväxt. Stålindustrin betecknas av många som en av de stora utvecklingsbranscherna inom svensk industri. Svensk forskning inom geovetenskap och metallurgi håller hög kvalitet. Verket för innovationssystems medel bör därför öka för att genomföra en satsning inom området gruv-, mineral- och stålforskning. Detta beskrivs närmare i avsnitt 8.2.1. Svenskt deltagande i partnerskapsprogram och inrättandet av en nationell samordningsfunktion En tydlig utveckling inom det europeiska forskningssamarbetet är den ökade omfattningen av s.k. partnerskapsprogram. Med detta avses stora samordnade program där medlemsstaterna själva eller tillsammans med EU står för finansieringen. Medel bör tillföras Verket för innovationssystem för finansiering av strategiskt svenskt deltagande i Det krävs även ett utvecklat policyarbete för det svenska deltagandet inom ramprogrammet. funktion bör därför inrättas vid Verket för innovationssystem som i samverkan med övriga forskningsfinansiärer kan underlätta prioritering av deltagandet i partnerskapsprogrammen, samordna och förstärka det strategiska och proaktiva arbetet inom det europeiska forskningssamarbetet samt verka för synergier mellan EU-satsningar och nationella satsningar. Detta beskrivs närmare i avsnitt 15.1.1. En utvecklad infrastruktur inom test- och demonstrationsanläggningar förbättrar möjligheterna för forskare, företag och andra relevanta aktörer som finns i olika delar av samhället att på ett effektivt och kvalificerat sätt pröva nya tillämpningar i en verklig situation. Testmiljöer och demonstratorer inom områden av stort samhälleligt intresse behöver skapas, och befintliga anläggningar behöver tillgängliggöras på ett sätt som innebär att användning och finansieringen av test- och demonstrationsanläggningarna optimeras. Verket för innovationssystems medel bör öka för tillgängliggörande av test- och demonstrationsanläggningar inom RISE-instituten och även andra investeringar i och nyetablering av test- och demonstrationsanläggningar. Detta beskrivs närmare i avsnitt 11.4.1. Behovsmotiverad forskning för ökad jämställdhet Det finns behov av forskning för att förbättra förutsättningarna för att omsätta teoretisk och forskningsbaserad kunskap om jämställdhet i praktisk verksamhet av betydelse för människors välfärd, samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Medel från utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder bör fördelas av Verket för innovationssystem efter samråd med för forskning som bedöms bidra till utveckling och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom universitet och högskolor, näringsliv och offentlig sektor. Detta beskrivs närmare i avsnitt 10.7. Verket för innovationssystem bör ges i uppdrag att utforma metoder och kriterier för bedömning av kvalitet och prestation i universitetens och högskolornas samverkan och nyttiggörande samt utifrån dessa genomföra en utlysning och i konkurrens mellan lärosäten fördela medel. Detta beskrivs närmare i avsnitt 6.3. 2012/13:30 13.3 Regeringens bedömning: Anslaget för energiforskning till bör öka med totalt 20132016. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2015 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivå bli högre 2016. Verksamhetens inriktning beskrivs i propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem. Skälen för regeringens bedömning: Stöd för forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar väsentligt de möjligheter som med tiden minskar kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Insatserna på detta område bidrar till att uppfylla nationella och internationella energi- och klimatpolitiska mål. Insatserna fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrkeposition i form av naturresurser eller kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. Energiutmaningen är en av de största samhällsutmaningarna. Analyser från Europeiska kommissionen, Internationella energirådet och andra pekar på det utökade behovet av investeringar i ny teknik för att möta utmaningen. Forskning och innovation på energiområdet utformas och genomförs så att dess resultat bidrar till att uppfylla energi- och klimatpolitiska mål samt energirelaterade miljöpolitiska mål.