prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — Den underliggande utvecklingen av skatteun- derlaget, dvs. utvecklingen justerad för regeländ- ringar, bedöms 2011 och 2012 uppgå till 4,9 re- spektive . År 20132016 ökar kom- munernas skatteunderlag med i genomsnitt . Tabell 7.4 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Tabell 7.5 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget -122,0 -139,2 -162,5 -179,9 -189,6 -194,4 -199,2 -206,3 -214,0 -222,2 -10,5 -13,4 -20,6 -24,6 -29,7 -30,0 -31,0 -32,4 -34,0 -35,4 -23,9 -25,1 -25,4 -26,4 -28,9 -29,7 -30,9 -32,4 -34,1 -35,7 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -0,8 -3,3 -4,2 -7,6 -8,2 -7,8 -5,7 -6,3 -5,7 -5,7 -5,7 -5,7 -5,7 -7,3 -7,3 -6,8 -7,1 -7,2 -7,2 -7,7 -8,3 -8,9 -9,5 Avgår, kommunala skatteintäkter -479,1 -515,5 -524,8 -537,0 -555,7 -575,9 -597,8 -623,3 -653,2 -683,6 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -168,9 -178,1 -178,8 -183,5 -195,4 -199,9 -207,2 -217,1 -227,9 -238,5 Tabell 7.5 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget forts. -9,7 -29,8 -10,1 -3,5 -2,0 -2,6 -10,6 -1,1 -6,5 -15,6 -22,7 -1,1 -12,5 -3,5 varav kommuner och landsting -4,2 -22,1 -0,8 -12,6 -6,3 -0,7 -1,3 -0,2 -14,5 -8,1 -4,7 -16,3 -16,9 -0,7 -0,3 -1,1 -0,2 -0,1 -0,1 -2,9 -3,1 -1,2 -4,6 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till -51,9 -56,2 -66,8 -65,5 -70,8 -74,5 -74,8 -75,6 -77,1 -78,1 Utgifter som ges som -7,7 -2,4 -0,1 Inkomster på statens budget Källor: och egna beräkningar. Normaliseringen av konjunkturläget medförde att intäkterna från statlig inkomstskatt ökade från 2009 till 2010 (se tabell 7.5). Intäk- terna från statlig inkomstskatt väntas fortsätta öka med 2011. Till följd av att konjunkturen dämpas beräknas intäkterna från statlig inkomstskatt förbli nästan oföränd- rad 2012. I takt med att konjunkturen åter för- stärks bedöms intäkterna öka med ca 20132016. beräknas antalet personer som betalar statlig inkomstskatt minska något till följd av att timlönen i ekonomin bedöms öka betydligt sva- gare än det s.k. jämförelsetal med vilket skikt- gränserna för statlig inkomstskatt skrivs upp (se diagram 7.4). Under återstoden av prognospe- rioden väntas antalet personer som betalar statlig skatt förbli relativt oförändrat. Utvecklingen av antalet personer som betalar statlig skatt bestäms utöver av timlöneutvecklingen i förhållande till jämförelsetalet även av ålderssammansättningen och inkomstfördelningen. Diagram 7.4 Antal personer som betalar statlig inkomstskatt Källor: och egna beräkningar. Skattereduktioner och allmän pensionsavgift Skattereduktionerna beräknas sammanlagt uppgå till 2011 2016 (se tabell 7.6). De sammanlagda reduktion- erna till följd av jobbskatteavdraget beräknas öka från 2011 till 2016. HUS-avdraget (skattereduktionen för ROT- och RUT-tjänster) beräknas minska från 2011 till 2016. Minskningen beror på att efterfrågan på ROT-arbeten antas mattas av successivt . Skattereduktionerna för RUT-tjänsterna uppgår till ca 1,7 miljarder kro- nor 2011 och beräknas öka till 3,8 miljarder kro- nor 2016. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Beloppen för Fastighetsavgift, Sjöinkomst och Gåvor till ideell verksamhet uppgår till . Källor: och egna beräkningar. Underlaget för den allmänna pensionsavgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar, varför intäkterna från denna avgift följer utvecklingen av skatteunderlaget för de direkta skatterna på arbete. Intäkterna från den allmänna pensionsav- giften förväntas öka . Alla skattskyldiga som betalar allmän pensionsavgift får en skatte- reduktion av den allmänna pensionsavgiften, vilket innebär att skattere- duktionen för den allmänna pensionsavgiften ökar i samma utsträckning. Intäkterna från indirekta skatter på arbete be- döms uppgå till 2011. Arbetsgivar- och egenavgifter utgör den huvud- sakliga delen av intäkterna. Även för intäkterna från arbetsgivar- och egenavgifterna är det ut- vecklingen på arbetsmarknaden som är av störst betydelse. Intäkterna från de indirekta skatterna väntas öka varje enskilt år under prognospe- rioden och väntas uppgå till 2016 (se tabell 7.5). Skatt på kapital består i huvudsak av skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företags- vinster, avkastningsskatt samt fastighetsskatt och fastighetsavgift. beräk- nas intäkterna från skatt på kapital utgöra av de totala skatteintäkterna. Intäk- terna från skatt på företagsvinster utgör mer än hälften av intäkterna från skatt på kapital. Hushållens kapitalvinster minskar till följd av nedgången på börsen 2011 Hushållens kapitalinkomster fastställs i den år- liga taxeringen av hushållens inkomster, som är klar i november året efter inkomståret. Det in- nebär att kapitalinkomster ännu inte är fastställda och att endast en prognos för skat- teintäkterna finns tillgängliga . Underla- get för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomsterna och kapitalutgifterna. Den största delen kommer från realiserade kapital- vinster. Huvuddelen av skatteintäkterna från hushål- lens kapitalinkomster kommer från taxerade ka- pitalvinster. uppgick de taxerade ka- pitalvinsterna till . Det är betydligt högre än under lågkonjunkturåren 2008 och 2009, men lägre än 2007, då de uppgick till . Nedgången på börsen beräknas medföra att kapitalvins- terna minskar till 2011. Vinsterna antas återgå till en ge- nomsnittlig historisk nivå på av BNP. I diagram 7.5 visas aktieprisindex och fas- tighetsprisindex tillsammans med utfall och pro- gnos för de taxerade kapitalvinsterna. Hushållens ränteinkomster ökade relativt kraftigt jämfört med , vilket huvud- sakligen kan förklaras av att de korta räntorna i genomsnitt låg på en högre nivå 2011 än 2010. Det högre ränteläget gav dock högre ränteutgif- ter och sammantaget bidrog hushållens ränte- netto mer negativt till skatteintäkterna än 2010. Det negativa bidraget från hushållens räntenetto väntas bestå på ungefär samma nivå, mellan813 miljarder kronor, under hela prognosperioden. Sammanlagt uppgår intäkterna från hushållens skatt på kapital till 2012. Intäkterna bedöms uppgå till 20132016. Diagram 7.5 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetspriser Index 2000 = 100 Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) Fastighetsprisindex (höger axel) Källor: , , Affärsvärlden och egna beräkningar. Intäkterna från skatt på företagsvinster minskar 2012 och ökar därefter i takt med konjunkturförstärkningen Intäkterna från skatt på företagsvinster uppgick till . Det är , eller , högre än 2009. Det innebär också att intäkterna 2010 blev högre än vad de var 2007, före finanskrisen och den därpå följande lågkonjunkturen (se diagram 7.6). Bolagsskatteintäkterna beräknas öka även 2011, om än i måttligare takt än 2010. Intäkterna bedöms uppgå till , vilket motsvarar en ökningstakt på . In- bromsningen i svensk ekonomi och den svaga tillväxten leder till att bolagsskat- teintäkterna bedöms falla tillbaka något 2012 och då uppgå till . I takt med att konjunkturen åter stärks växer därefter intäk- terna från bolagsskatten med i genomsnitt 20132016. Diagram 7.6 Skatt på företagsvinster Källor: , och egna beräkningar. En låg statslåneränta 2012 ger låga intäkter från avkastningsskatt 2013 Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, be- räknas minska med . En orsak till de lägre intäkterna är att det ingående värdet på livbolagens till- gångar 2012 är lägre än 2011 till följd av börsfal- let . En annan orsak är att den ge- nomsnittliga statslåneräntan var lägre 2011 än 2012. Intäkterna från avkastningsskatten påver- kas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas. Om statslåneräntan ökar ökar intäkterna från avkastningsskatten året därpå med ca . Statslåneräntan bedöms bli som lägst 2012, vilket gör att intäk- terna faller även 2013, då de bedöms uppgå till . När statslåneräntan stiger igen ökar intäkterna kraftigt 20142016. beräknas intäkterna uppgå till ca (se tabell 7.5). Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift ökar 2012 Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift beräknas uppgå till 2012, vilket är ca högre än 2011 (se tabell 7.7). Ökningen beror i huvudsak på fastighetstaxeringen av små- hus 2012. Tabell 7.7 Fastighetsskatt och fastighetsavgift Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. bedöms intäkterna sammanlagt uppgå till ca . Ökningen jämfört med beror framför allt på att intäkterna ökar till följd av fastighetstaxeringen av hyreshus och industrifastigheter 2013. 7.1.3Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter. be- räknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgå till . Det utgör av de totala skatteintäkterna, varav skatteintäkterna från mervärdesskatten motsvarar och skatteintäk- terna från punktskatterna . Prognosen för intäkterna från skatt på kon- sumtion och insatsvaror redovisas i tabell 7.8. Tabell 7.8 Skatt på konsumtion och insatsvaror Miljarder kronor och årlig procentuell förändring Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) -1,4 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från mervärdesskatt kommer till stor del från hushållens konsumtion. Eftersom mer- värdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper påverkas intäkterna även av sammansättningen i konsumtionen (se diagram 7.7). Skattebasen för mervärdesskatten består också av offentlig konsumtion samt av investeringar och förbrukning i både näringsliv och offentlig sektor i verksamheter som saknar skatteplikt, och som därmed inte kan dra av ingående mer- värdesskatt. Av de totala mervärdesskatteintäk- terna kommer från den privata sek- torn. Staten och kommunerna svarar för 9 re- spektive av mervärdesskatteintäk- terna. bromsade hushål- lens konsumtion in efter att ha utvecklats starkt och inledningen av 2011. Även till- växten i investeringarna dämpades . Sammantaget ledde detta till att intäkterna från mervärdesskatten ökade till . Mervärdesskat- teintäkterna från den privata konsumtionen ökade procentuellt sett mindre än den totala ök- ningen av hushållens konsumtion i löpande pri- ser. Detta skedde som en följd av att andelen konsumtion av dagligvaror och tjänster, som i genomsnitt beskattas med lägre skattesatser, ökade. Vidare ökade hushållens konsumtion av bostäder, som inte mervärdesbeskattas, kraftigt. Mervärdesskattesatsen för restaurang- och cateringtjänster sänktes från till fr.o.m. , vilket be- döms leda till lägre skatteintäkter . Vidare väntas ett för- sämrat arbetsmarknadsläge och något fallande bostadspriser leda till att hushållens konsumtion ökar svagt . Inbromsningen i pro- duktionen och det osäkra konjunkturläget be- döms leda till att företagen är återhållsamma med investeringarna. Sammantaget leder detta till att intäkterna från mervärdesskatten endast ökar till 2012. Diagram 7.7 Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från mervärdesskatt Anm.: Den underliggande mervärdesskatten exkluderar effekten av ändrade skatteregler. Källor: , och egna beräkningar. År 20132016 väntas konjunkturläget förstärkas. Hushållen bedöms öka sin konsumtion i snabbare takt bl.a. till följd av att läget på ar- betsmarknaden förbättras. Däremot gör sam- mansättningen av hushållens konsumtion att in- täkterna från mervärdesskatten från privat kon- sumtion ökar procentuellt sett mindre än vad hushållens konsumtion i löpande priser gör. Ex- empelvis ökar konsumtionen av dagligvaror, bostäder och tjänster förhållandevis starkt (se vidare avsnitt 6). Företagens behov av att inve- stera för att kunna möta den stigande efterfrågan väntas öka, vilket leder till högre mervär- desskatteintäkter från investeringar. Sammanta- get medför detta att mervärdesskatteintäkterna ökar med mellan för att 2016 uppgå till . Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten genom att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknadspriset.94 I likhet med vad som gäller för övriga skatter är det på kort sikt konjunkturen som betyder mest för utvecklingen av punktskatteintäkterna, vid sidan om regeländringar. minskade punktskatteintäkterna till (se ta- bell 7.8). Det förklaras till stor del av att det 94 Skattesatserna för tobaksskatten samt energi- och koldioxidskatterna omräknas dessutom med hänsyn till förändringen av konsumentpris- index. milda vädret medförde lägre el- konsumtion, men även av att konjunktur- inbromsningen ledde till en lägre användning av bensin och oljeprodukter. Intäkterna från energi- och koldioxidskatt ut- gör lite drygt hälften av punktskatteintäkterna. Intäkterna från energiskatt väntas öka till följd av att an- vändningen av el bedöms öka. Intäkterna från koldioxidskatt väntas öka i början av prognospe- rioden till följd av regeländringar på skatteområ- det, trots att användningen av oljeprodukter be- döms minska. mins- kar även punktskatteintäkterna från koldiox- idskatten. Intäkterna från punktskatter på alkohol och tobak utgör av punktskattein- täkterna. I genomsnitt över prognosperioden väntas punktskatteintäkterna från alkohol och tobak uppgå till . Skatten på samtliga tobaksvaror har höjts , vilket bedöms medföra att skatteintäkterna från tobaksskatten blir högre från och med detta år. Sammantaget väntas intäkterna från punkt- skatterna öka under hela prognosperioden 2016 med mellan för att uppgå till 2016. Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. Källor: , och egna beräkningar. Normalt har regelförändringar i skattesystemet störst inverkan på förändringen av skattekvoten. väntas skattekvoten minska med en dryg procentenhet jämfört med året innan, vilket främst förklaras av det höjda grundavdraget för pensionärer och av en förändrad sammansätt- ning av hushållens konsumtion. Att kvoten för skatt på arbete väntas öka 2012 beror bl.a. på att ökningstakten för de nedsatta arbetsgivaravgif- terna för unga antas minska (se ta- bell 7.9). 7.2Inkomster i statens budget I statens budget tillämpas periodiserad redovis- ning av skatterna. Det innebär att skatterna re- dovisas under det inkomstår då den skatteplik- tiga händelsen ägde rum. Inkomster på statens budget ska enligt budgetlagen (2011:204) redo- visas kassamässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalningarna av skatterna sker. Av denna an- ledning tillämpas även kassamässig redovisning av statens skatter. De kassamässiga skattein- komsterna består av betalningar som kan avse skatter för olika inkomstår. Skillnaden mellan statens skatteintäkter och skatteinkomster ut- görs av periodiseringar. Periodiseringarna består i sin tur av uppbörds- och betalningsförskjut- ningar samt anstånd. Utfall och prognoser för de inkomster som re- dovisas under övriga inkomster på statens bud- get presenteras i tabell 7.5. Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet består bl.a. av utdelningar från statligt aktieinnehav, affärsver- kens inlevererade överskott, inleve- rerade överskott, ränteinkomster och offentlig- rättsliga avgifter. Inkomsterna blev be- tydligt högre än utfall. Aktieutdel- ningen från de statligt ägda bolagen uppgick till ca (varav 6 miljarder kro- nor från utdelningar av engångskaraktär utöver de ordinarie utdelningarna), vilket är 10 miljar- der kronor högre än utdelningsnivå. Denna ökning beror främst på den starka eko- nomiska återhämtningen , vilket är det resultatår som låg till grund för utdelningar . utdelningsprognos på inkluderar en engångsutdelning från om utöver den or- dinarie utdelningsnivån. Utdelningsnivån 2013 2016 ligger på en relativt stabil, dock något lägre nivå än 2012, dels till följd av att antaganden om extrautdelningar saknas, dels som en konsekvens av fortsatta beräkningstekniska antaganden om försäljningar av statliga ägarandelar i bolag. Prognosen för inlevererade över- skott minskar med mellan 1 och 3 miljarder kro- nor 20122016, detta på grund av att juste- ringen för priseffekten är negativ (det inlevererade överskottet bygger på ett femå- rigt glidande medelvärde med priseffekt som en av huvudkomponenterna). Räntorna på studie- lån och offentligrättsliga avgifter ökar långsamt . Inkomster av försåld egendom Utfallet för inkomster av försåld egendom blev , inkomsterna ut- görs nästan helt av försäljning av Nordea- och TeliaSoneraaktier (19 respektive ). År 20122016 har inkomsterna från försäljning av statligt aktieinnehav beräknings- tekniskt antagits till , vilket är samma antagande som i budgetpropo- sitionen . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redo- visas bl.a. återbetalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och återbetalning av övriga lån. finansieras studielånen inte med anslag utan med lån i Riksgälden. In- betalningarna på studielån av upplånat kapital redovisas därför under posten Riksgäldskon- torets nettoutlåning i stället för under denna in- komsttyp. uppgick inkomsterna till , varav återbetalningar av studiemedel står för . År 20122016 beräknas inkomsterna från studiemedelsavgifter gradvis minska eftersom antalet återbetalare blir färre. Under inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster redovisas avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter. De senare utgör huvud- delen av inkomsterna. uppgick in- komsterna till , varav utgjordes av de statliga pensionsavgifterna. väntas dessa in- komster sjunka med ca , för att sedan sakta stiga 2015. Ökningen förklaras nästan uteslutande av ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU re- dovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen avser Europeiska regionala utvecklingsfonden, Euro- peiska socialfonden och Europeiska jordbruks- fonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmark- nad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional till- växt, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inkomsterna uppgick till 12,3 miljar- der kronor, varav bidrag från EU:s jordbruks- fond utgör den största enskilda posten (8,7 mil- jarder kronor). Enligt prognosen minskar in- komsterna från denna nivå till 9,3 miljarder kro- nor 2016. Detta är en nedrevidering av progno- sen från budgetpropositionen 2012, då inkomsterna antogs öka till 13,7 miljarder kro- nor 2013 för att sedan falla tillbaka till 11,8 mil- jarder kronor 2015. Nedrevideringen förklaras bl.a. av en fram- skjutning i tiden av utbetalningar från EU till landsbygdsstödet (som i sin tur påverkar in- komstflödet) samt att delar av en större finansi- ell korrigering, föranledd av tidigare felaktigheter vid utbetalning av jordbruksstöd från EU, har skjutits . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar: tillkommande inkomster och avräkningar i anslutning till skat- tesystemet. Tillkommande inkomster består av inkomster som bruttoredovisas på statens budget. Motsva- rande poster avräknas på andra inkomsttitlar el- ler förekommer med samma belopp på budge- tens utgiftssida. Det gäller t.ex. skatter som till- faller EU som den mervärdesskattebaserade EU- avgiften och tullmedel. Under tillkommande inkomster redovisas också kommunala utjäm- ningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De till- kommande inkomsterna uppgår till 20122015. Den största delen av avräkningarna utgörs av statliga och kommunala myndigheters kompen- sation för betald mervärdesskatt. Under avräk- ningar redovisas dessutom avgiftsintäkter som redovisas på myndigheters m.fl. in- och utlåning i , t.ex. insättnings- och sta- bilitetsavgifter. Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Inom inkomsttypen Utgifter som ges som kre- diteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Redovisningen syftar till att öka riksda- gens möjligheter att granska statens budget. flyttades jämställdhetsbonusen från denna inkomsttyp till budgetens utgiftssida. Det innebär att alla skattekrediteringar som tidigare redovisats under denna inkomsttyp upphört eller flyttats till budgetens utgiftssida. Tabell 7.10 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -34,4 -11,9 -47,1 -14,4 -7,6 -0,4 -0,1 -0,2 -2,8 -7,5 -0,5 -1,8 Ändringar av grundavdraget (regionalt, pensionärer) -1,9 -3,5 -7,5 Ändrade avdragsregler (lånedatorer, pensionssparande m.m.) Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -0,4 -4,2 -4,2 -36,5 -11,4 -21,8 -10,0 -0,3 -39,9 -10,7 -10,8 -10,0 HUS-avdrag (skattereduktion för ROT- och RUT-tjänster) -0,7 -0,7 -11,0 Skattereduktion fackföreningsavgift, slopad (2007) -0,3 -0,7 -20,9 -1,6 -0,1 -0,3 -0,1 -0,4 -12,8 -0,5 -0,4 -8,1 -1,6 -0,1 -0,3 -0,1 -10,9 -4,6 -1,0 -0,1 Företagsskattepaketet andelar i handelsbolag, underskottsföretag Andelar i handelsbolag, underskottsföretag -1,0 Skattereduktion (2004), stormskadad skog (2005-2007) -0,1 -2,5 -3,6 -0,2 Småhus: sänkt skattesats, begränsat markvärde, frysning, avg. -1,3 -3,9 -0,2 Hyreshus: sänkt skattesats, frysning, övergång till avg. -1,2 -0,4 Begränsningsregel, nytt taxeringsförfarande Övriga skatter på kapital -7,4 -0,2 -4,6 -4,8 Ändrade regler för kapitalförsäkringar -0,1 Höjd kapitalvinstskatt för bostäder -0,1 Höjt belopp för uthyrning av privatbostäder -0,2 -0,1 Ändrade 3:12-regler, sänkt expansionsmedelsskatt, penninglån -0,6 -0,1 -0,2 Förmögenhetsskatt: höjda fribelopp, sänkt skatt, fryst underlag, slopad -6,7 -0,1 -0,2 -0,5 -4,5 -0,1 -5,4 Sänkt skatt på restaurang- och cateringtjänster -5,4 Sänkt skatt på personbefordran, böcker och skidliftar -0,1 Skatt på energi och miljö -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. -0,4 Skatt på termisk effekt Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -0,1 -1,2 Skatt på vägtrafik m.m. -0,1 -1,2 -0,1 Restförda och övriga skatter -0,4 -0,7 -0,3 -0,1 -0,1 -0,4 -0,7 -0,3 -0,1 -41,3 -0,7 -46,1 -13,5 -6,8 -2,9 -1,6 Källa: Egna beräkningar. De takbegränsade utgifterna ökar med ca . Som andel av BNP faller dock de takbegränsade utgifterna från till . Utgifterna i ålderspensionssystemet ökar med ca . Det beror främst på högre inkomst- och tilläggspensioner, som är en följd av pris- och löneökningar, men också på att antalet pensionärer ökar . Utgifterna på utgiftsområdena i statens budget, exklusive statsskuldsräntor, ökar med ca . Som andel av BNP faller dock utgifterna från . 8.1Utgifterna på statens budget och takbegränsade utgifter Utgiftssidan på statens budget delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till budgetens utgiftssida hör även nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen (se avsnitt 10.2.1). De utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten, de s.k. takbegränsade utgifterna, omfattar utgiftsområde 125 och 27 samt ålders- pensionssystemet vid sidan av statens budget. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med (se tabell 8.1). av ökningen, , kan hänföras till utgifter på budgetens utgiftsområden exklusive statsskulds- räntorna. Uttryckt som andel av BNP beräknas dock dessa utgifter vara lägre 2016 än 2011. Återstoden av ökningen av de takbegränsade utgifterna är hänförlig till ålderspensions- Sjunkande arbetslöshets- och ohälsorela- systemets utgifter, vilka beräknas öka med terade utgifter bidrar till en lägre öknings- . Ut- takt av utgifterna i statens budget. tryckt som andel av BNP motsvarar detta en Sammantaget bedöms dessa utgifter minska med ca .