prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — förklaras av den demografiska och konjunk- turella utvecklingen. Även sysselsättningen har ökat starkt jämfört med andra länder 20062011. Precis som för arbetskraften har både sysselsättningen och medelarbetstiden ökat mer än vad som kan förklaras av förändringar i demografiska faktorer. En ytterligare indikator som pekar på att det inträffat en strukturell förändring på den svenska arbetsmarknaden är att det historiska sambandet mellan BNP-tillväxt och arbetslöshet tillfälligt har förändrats. Arbetslösheten är betydligt lägre än vad som förväntas utifrån historiska samband mellan BNP-tillväxt och arbetslöshet. Dessutom visar utvärderingen på positiva effekter av jobbskatteavdraget på syssel- sättningen bland äldre. Skattningar för 20042009 visar tydligt att sysselsättningen har ökat för de som varit berättigade till det förhöjda jobbskatteavdraget (individer ) i förhållande till dem som inte varit berättigade till det mer generösa jobbskatteavdraget. Resultatet ska främst ses som ett bevis för att jobbskatteavdraget, i kombination med den samtida sänkningen av socialavgifterna för äldre, har ökat sysselsättningen bland äldre. Resultaten är dock även en indikation på positiva effekter på arbetsutbudet generellt sett. Empiriska studier indikerar att effekterna av jobb- skatteavdraget kan vara betydande Det finns ett stort antal empiriska studier över hur skatter på arbetsinkomster påverkar arbets- marknaden. Den övergripande slutsatsen utifrån dessa studier är att en skattesänkning på arbetsinkomster, likt jobbskatteavdraget, leder till ett ökat arbetskraftsdeltagande och lägre jämviktsarbetslöshet. Med utgångspunkt från studierna som redovisas i utvärderingen bedöms jobbskatteavdraget öka sysselsättningen med 70 000 till 140 000 personer på lång sikt, som antalet arbetade timmar på lång sikt ökar med motsvarande 93 000 till 186 000 årsarbetskrafter. I utvärderingen redovisas också nya skattningar på svenska data för 19942011 som indikerar att lägre inkomstskatter leder till ett varaktigt högre arbetskraftsdeltagande och en lägre jämviktsarbetslöshet. De skattade effekterna ligger i linje med tidigare internationella empiriska studier och förstärker således slutsatsen att sysselsättningseffekterna av jobbskatteavdraget bör vara betydande. bedömningar står sig jobbskatteavdraget förväntas öka sysselsättningen Den relativt korta tid som har gått sedan in- förandet av jobbskatteavdraget medför att de långsiktiga effekterna ännu inte kan utvärderas på utfallsdata. Regeringens nuvarande bedöm- ning av att jobbskatteavdraget på lång sikt leder till att sysselsättningen ökar med 105 000 per- soner och att antalet arbetade timmar ökar med motsvarande 120 000 årsarbetskrafter baseras därför på resultaten från en simuleringsmodell. Resultaten från de empiriska studier som redovisas i utvärderingen ligger dock i linje med simuleringsresultaten, vilket stödjer de tidigare bedömningarna. Vidare visar utvärderingen att studier på internationella data av olika jobbskatteavdrags- effekter, där både simuleringsstudier och utvärderingar på utfallsdata gjorts, generellt ger mycket likartade resultat. Detta indikerar att simuleringsstudier är en bra metod för att uppskatta långsiktiga effekter av skattereformer. Metoden med simuleringsstudier har också använts av flera externa bedömare. Resultaten av dessa ligger i huvudsak i linje med regeringens bedömning. Några av dessa redovisas i tabell 3.6 tillsammans med resultatet från utvärderingen. I bilaga 5 redovisas resultat från fler externa bedömare. Tabell 3.6 Uppskattade effekter av jobbskatteavdraget Resultat från regeringens utvärdering Uppskattning utifrån empiriska studier Källor: Respektive bedömare. Jobbskatteavdraget är en effektiv reform i jäm- förelse med andra skattereformer Utvärderingen visar också att jobbskatteavdraget förväntas ha större sysselsättningseffekt per satsad krona än andra potentiella ändringar av skattereglerna. Det beror främst på att jobb- skatteavdraget på ett effektivare sätt jämfört med andra skatteförändringar ökar de ekonomiska drivkrafterna att börja arbeta för dem som står utanför arbetsmarknaden, som det förväntas leda till en lägre jämviktsarbetslöshet. Vidare görs bedömningen, baserat på relativt sett höga skattetryck, låga arbetskrafts- deltagande i vissa grupper och resultat från simuleringsmodellen, att även ytterligare jobbskatteavdrag kan ge betydande sysselsättningseffekter. Slutsatsen av utvärderingen är att jobbskatte- avdraget har betydande positiva effekter på sysselsättningen, genom att arbetskrafts- deltagandet ökar och jämviktsarbetslösheten blir lägre. Detta stärker de tidigare bedömningar som gjorts av effekten av jobbskatteavdraget och även av att ytterligare steg i reformen kommer att ge betydande positiva sysselsättningseffekter. Mot bakgrund av den företagna utvärderingen av jobbskatteavdraget är tillkänna- givande behandlat. Regeringens ambitioner att nå högt ställda fördelningsmål och upprätthålla väl fungerande välfärdssystem som är tillgängliga för alla gör det viktigt att vårda och utveckla de offentliga välfärdssystemen. Ambitionen bör också vara att minimera risken för att människor fastnar i permanenta fattigdomsfällor utan möjlighet att försörja sig själva. Ingen ska heller behöva hysa tvivel om kvaliteten i de offentligt finansierade välfärdstjänsterna, oavsett vem som utför dem. 3.4.1Ökad egenförsörjning för grupper med låga inkomster har en av de jämnaste inkomst- fördelningarna i världen. Vidare kan uppvisa en internationellt sett hög inter- generationell inkomströrlighet, dvs. ett relativt svagt samband mellan föräldrarnas inkomster och barnens (långsiktiga) inkomster. Inkomst- skillnaderna har dock, precis som i många andra länder, ökat (se diagram 3.11). En utgångspunkt för regeringens ekonomiska politik är att tillväxten ska komma alla till del. över en längre tidsperiod har den reala inkomstnivån stigit för samtliga inkomst- grupper.13 För grupperna med lägst inkomster, inkomstgrupp 13, har dock den ekonomiska standarden utvecklats svagare än median- inkomsten i befolkningen. Den relativt svaga inkomsttillväxten i den nedre delen av inkomstfördelningen har sannolikt flera förklaringar. En viktig bidragande orsak är att många individer i de lägre inkomstgrupperna inte får sin huvudsakliga försörjning från arbete. Transfereringar och bidrag har utvecklats svagare än lönerna . Den trendmässiga ökningen av andelen utrikes födda i har också bidragit till en ökning av inkomstskillnaderna. Eftersom gruppen utrikes födda har särskilt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden hamnar många i ett 13 Alla individer rangordnas efter inkomst och delas därefter upp i tio inkomstgrupper med lika många observationer i varje grupp. Varje inkomstgrupp omfattar således av befolkningen. Till den första inkomstgruppen hör den tiondel som har de lägsta inkomsterna och till den tionde inkomstgruppen hör den tiondel som har de högsta inkomsterna. Situationen avspeglas i en kraftig ökning av antalet utrikes födda i inkomstgrupp 1 . Nästan hela ökningen kan hänföras till invandrare som vistats i . Diagram 3.11 Real inkomstutveckling för olika inkomst- grupper Procent, index 1991=100 Källor: och egna beräkningar. Det är genom att fler arbetar och färre försörjs genom sociala ersättningar som inkomst- skillnaderna minskar i samhället. Den bästa för- delningspolitiken är därför att få fler i arbete. Regeringen har sedan den tillträdde 2006 fört en politik för att göra det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdraget och förändringarna i arbets- löshets- och sjukförsäkringarna sänker trösk- larna in på arbetsmarknaden och stimulerar arbetskraftsutbudet. Dessa reformer förväntas leda till en stark inkomsttillväxt, särskilt för dem med låga inkomster. Under innevarande mandat- period har regeringen dessutom vidtagit åtgärder för att förbättra standarden för de grupper som trots stärkta möjligheter till egen försörjning har en svag ekonomisk ställning. Dessa åtgärder omfattar bl.a. höjt bostadsbidrag för unga utan barn och för barnfamiljer, höjda studiemedel samt höjt bostadstillägg och högre grundavdrag till pensionärer. De direkta effekterna av dessa reformer väntas främst gynna personer i den nedre delen av inkomstfördelningen. Regeringens politik är även fortsättningsvis inriktad mot att minska utanförskapet och öka graden av egenförsörjning i grupperna längst ned i inkomstfördelningen. Ett kvarvarande problem är att det för personer som har försörjningsstöd sällan är lönsamt att börja arbeta eller utöka sin arbetstid då ökade inkomster reducerar det ekonomiska biståndet i motsvarande mån. Regeringen avser därför att föreslå att beräkningen av försörjningsstöd förändras så att endast en del av arbetsinkomsten påverkar bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Syftet är att minska marginaleffekterna och stärka drivkrafterna till arbete och göra det möjligt för fler att påverka sin ekonomiska situation. Regeringen överväger dessutom att stärka kommunernas möjlighet att ställa samma krav på deltagande i kompetenshöjande insatser på personer med försörjningsstöd som för dem under . Därutöver kan riktade insatser krävas för vissa utsatta grupper. 3.4.2Ökad tillgänglighet, trygghet och effektivitet inom vård och omsorg Regeringen vill skapa förutsättningar för hälso- och sjukvård av god kvalitet utifrån varje enskild patients behov och önskemål. Hälso- och sjuk- vården ska vara behovsanpassad, tillgänglig och effektiv samt hålla hög kvalitet, oavsett individens inkomst och bakgrund. Svensk hälso- och sjukvård uppvisar goda medicinska resultat vid en internationell jämförelse. Regeringen vill fortsätta att förbättra vårdens tillgänglighet och stärka patient- säkerheten. En åldrande befolkning och ett ökat behov av vård- och omsorgstjänster innebär ytterligare utmaningar för hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen. Att det finns flera olika utförare inom välfärdssektorn, ökar valfriheten och utbudet för brukarna av vård och omsorg. För personalen innebär det en breddad arbetsmarknad och ökade möjligheter till personlig utveckling. kommer regeringens politik att fokusera på åtgärder som underlättar en sammanhållen vård och omsorg för äldre med omfattande behov, att stärka kompetensen bland äldreomsorgens personal samt öka valfriheten och mångfalden. Statliga medel har avsatts för att fler kommuner ska införa valfrihetssystem inom äldreomsorgen och lokala värdighetsgarantier. Ett flertal insatser har genomförts för att öka tillgängligheten, effektiviteten och kvaliteten i vården. satsades i syfte att åstadkomma en säkrare vård och ett mer aktivt patient- säkerhetsarbete, bl.a. genom en prestations- baserad ersättningsmodell för patient- säkerhetsarbete. Den s.k. kömiljarden, dvs. den prestationsbaserade ersättning som utgår till landstingen som når målen om att ge patienter ett besök eller behandling , medför att väntetiderna inom vården minskar. Regeringen fortsätter vidare sitt arbete med att förbättra psykiatrin. På läkemedelsområdet utreds prissättnings- modellen (dir. 2011:82). Det är centralt att inte betalar mer för läke- medel än andra jämförbara länder. En överens- kommelse med kommunsektorn eftersträvas i syfte att föra över det riktade statsbidraget för läkemedelsförmånen till det generella statsbidra- get. En sådan reform skulle bidra till ett mer ef- fektivt utnyttjande av offentliga utgifter för lä- kemedel. har föreslagit en indexering av högkostnadsskydden för öppen- vårdsbesök och läkemedel (SOU 2012:2). Vidare föreslås att slutenvårdsavgiften höjs. Regeringen avser att återkomma med förslag på området. En reform som förbättrar möjligheten till god tandhälsa för utsatta grupper genomförs. Myndigheten för vårdanalys har inrättats, med uppgift att ur ett patient-, brukar- och med- borgarperspektiv följa upp och analysera verk- samheter och förhållanden inom vården och omsorgen. Regeringens mål är att äldre personer ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Äldre ska ha rätt att åldras med värdighet. överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting rörande samman- hållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre understryks behovet av helhetslösningar i vård- och omsorgsverksamheterna. Överens- kommelsen omfattar , bl.a. i form av prestations- baserade ersättningar till de kommuner och landsting som minskar förekomsten av undvik- bar slutenvård och användningen av olämpliga läkemedel eller läkemedelskombinationer. För att tillgodose de ökade vårdbehoven och upprätthålla en god kvalitet inom vård- och om- sorgsverksamheterna behövs kontinuerlig upp- följning och utvärdering av verksamheterna. för all statlig tillsyn över socialtjänst och hälso- och sjukvård. var ansvaret utspritt även på andra aktörer, bl.a. de 21 länsstyrelserna. I samband med denna reform tillfördes tillsynen också utökade resurser. En utvärdering indikerar dock att det fortfarande finns brister även i den nya organisationen. Regeringens avsikt är att återkomma med förslag om hur tillsynen ytterligare kan förbättras. Regeringen har uppdragit åt att granska om det förekommer systematiska kvalitetsskillnader mellan äldre- omsorg i offentlig och enskild regi (dnr S2011/11253). har den statliga tillsynen inte kunna finna några sådana kvalitets- skillnader. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Målet att uppnå god kvalitet inom vård- och omsorgstjänster ställer höga krav på arbetet med upphandling. När kommuner upphandlar är det viktigt att det i avtalen säkerställs att god kvalitet ska upprätthållas i vård- och omsorgstjänsterna. För att förstärka upphandlingsrutinerna har regeringen gett i uppdrag att utarbeta ett vägledande underlag för upphand- ling och uppföljning av vård och omsorg till äldre (dnr S2011/11073). Uppdraget ska redovisas till regeringen . Ett annat sätt att främja god kvalitet är att ersätta upphandlingsmodellen med valfrihet för den enskilde vård- eller omsorgstagaren vilket möjliggörs genom lagen om valfrihetssystem, LOV (2008:962). Regeringen arbetar också med att förbättra möjligheter för små aktörer, t.ex. ideella organisationer. Regeringen har även remitterat ett förslag för att komma till rätta med skatte- planering genom ränteavdrag, vilket bl.a. förekommer inom den skattefinansierade välfärdssektorn. Avsikten är att stärka förutsätt- ningarna för att alla företag verksamma i ska beskattas på samma villkor. Förslagen föreslås träda i kraft . 3.4.3Ett effektivt rättsväsende för trygghet Regeringen vill skapa ett rättsväsende som gör samhället tryggare för alla. Målsättningen är att fler brott ska förebyggas samt att fler brott ska upp och lagföras. Återfall i brott ska mötas av en skärpt reaktion från samhället. skärptes straffen för allvarliga våldsbrott bl.a. genom en generell straffhöjning för grov misshandel och utpressning, grovt brott, samt för grovt vållande till annans död. Även sexual- brott omfattas av den generella straffhöjningen. Rättsväsendet har fått betydande tillskott sedan regeringen tillträdde 2006, vilket förstärkt hela rättskedjan, från polis och åklagare till domstolar och kriminalvård. Mot bakgrund av dessa satsningar måste dock resultaten förbättras än mer. Regeringens arbete med att säkerställa ett effektivt rättsväsende fortsätter. Avsikten är att genomföra reformer som förebygger brott och som leder till snabba, tydliga och konsekventa reaktioner på brott. Regeringen avser att åter- komma i budgetpropositionen med förslag till ytterligare åtgärder på området, som kan sammanfattas i tre teman; skärpta straff och tuffare insatser, tidiga och tydliga insatser mot unga som begår brott samt ökad effektivitet inom rättsväsendet. Inom ramen för detta arbete överväger regeringen bl.a. att föreslå ett bort- tagande av det automatiska uppskovet vid verkställighet av fängelsestraff i samband med ansökan om nåd och hårdare regler om vapen- innehav. Vidare avser regeringen att lämna förslag om åtgärder för att korta handläggnings- tiderna för ärenden som avser unga lag- överträdare, med ett arbete gentemot ungdomar i syfte att förebygga återfall samt med sociala insatsgrupper där flera myndigheter samverkar för att hjälpa unga som riskerar att rekryteras till eller vill hoppa av kriminella nätverk. Utöver detta kommer regeringen bl.a. att fö- reslå förändringar avseende polisens organisat- ion, att den som dömts för brott ska kunna verkställa fängelsestraff och andra påföljder i hemlandet i större utsträckning och förändringar i påföljdssystemet. Regeringen avser även att fortsätta arbetet med rätts- väsendets informationsförsörjning. 3.5Utmaningar för att förstärka konkurrenskraften 3.5.1Ökad kvalitet i hela utbildningskedjan Att utbildning och forskning håller hög kvalitet är avgörande för ekonomisk tillväxt och välfärd. En högkvalitativ högre utbildning och forskning är nödvändig för att ska kunna ha internationellt konkurrenskraftiga företag. Den grundläggande utbildningen ska också göra det möjligt för alla medborgare att aktivt delta i samhället och fatta egna aktiva beslut om sina liv. Genom att förbättra individens kunskaper och förmågor spelar utbildningssystemet en avgörande roll för människors chanser att få ett arbete eller försörjning genom eget företagande. Ett väl fungerande utbildningssystem bidrar till en ökad produktivitet och sysselsättning i hela samhället och är därmed en förutsättning för ekonomisk tillväxt och en växande välfärd. Regeringen har höga ambitioner inom utbildningsområdet lägger stora resurser på utbildning och ambitionen är att ha ett utbildnings-, innovations- och forskningssystem i inter- nationell toppklass. I många avseenden fungerar utbildnings- systemet väl. De flesta barn deltar i förskole- verksamhet och förskolan håller i en inter- nationell jämförelse hög kvalitet. är förhållandevis jämlik med relativt små skillnader mellan skolorna i jämförelse med många andra länder. En mycket stor andel av eleverna börjar på gymnasieskolan och andelen ungdomar som går vidare till högre utbildning är hög. Svensk vuxenutbildning är omfattande i ett inter- nationellt perspektiv och har för många inneburit en andra chans till en utbildning. För många personer som invandrat till har vuxenutbildningen blivit en viktig chans till en utbildning och därmed en väg till arbete. Den eftergymnasiala yrkesutbildningen, inom ramen för , har byggts upp under och leder i hög grad till arbete efter avslutad utbildning. har fokus legat på att öka kvaliteten i högskole- utbildningarna. Vidare har studiemedlet höjts i två omgångar. Svensk forskning håller hög kvalitet med en stor andel disputerade i varje årskull och ett stort antal publiceringar i internationella tidskrifter. Möjligheten att välja en fristående skola, ger alla oavsett egna ekonomiska förutsättningar en möjlighet att välja en skola som passar de egna behoven och att välja bort en skola som inte fungerar bra. Mycket tyder på att den ökade konkurrensen haft positiva effekter för utbild- ningsresultaten även i kommunala skolor. Friskolereformen har ökat möjligheterna att kunna anordna särskilda pedagogiska inrikt- ningar, eller undervisning på modersmålet för de nationella minoriteterna. För lärare och annan skolpersonal har friskolereformen inneburit att det finns fler arbetsgivare att välja bland. Regeringen fäster stor vikt vid uppföljning och granskning av verksamheter för att säkerställa kvaliteten i utbildningen hos såväl kommunala som enskilda huvudmän. och Skolinspektionen har viktiga roller i detta arbete. finns tecken på problem inom vissa delar av utbildningssystemet. I internationella jämförelser gjorda uppvisade svenska högstadieelever goda resultat. har dock kunskaperna försämrats, särskilt i ämnena matematik och naturvetenskap. har betygssnittet ökat, vilket kan tyda på en viss betygsinflation. Det finns även indikationer på att bl.a. betygs- spridningen ökar mellan skolorna. De många avhoppen är andra tecken på brister i skolan. Mer än var tionde grundskoleelev saknar behörighet till gymnasiet och av de elever som inleder gymnasiestudier är det endast om- kring två tredjedelar av eleverna som fullföljer studierna . Detta får i sin tur konse- kvenser i form av ökad ungdomsarbetslöshet (se avsnitt 5). Barn som invandrat efter att de upp- nått skolålder, i synnerhet de som anlänt i åldern och uppåt, riskerar att få särskilda problem med att klara skolan. uppgick andelen elever med gymnasiebehörighet efter grundsko- lan till för gruppen födda utanför EU/EFTA och i gruppen födda inom EU/EFTA. För de inrikes födda uppgick denna andel till . Brister i skolan får återverkningar i den högre utbildningen och på arbetsmarknaden. elever som inte börjar eller avbryter gymnasie- skolans yrkesutbildningar kan steget från skola till arbetsliv vara alltför stort. Detta kan dels förklaras av att många lämnar yrkesprogrammen utan slutbetyg, dels av att skolan inte i tillräcklig utsträckning gör eleverna redo för arbetsmark- naden. För de som går vidare till högre utbild- ning från de studieförberedande programmen utgör bristfälliga förkunskaper ett problem, framför allt inom ämnet matematik. I den högre utbildningen finns problem med genomströmningen; svenska studenter är förhållandevis gamla när de börjar läsa på universiteten och de stannar dessutom kvar . Till följd av ändrade antagningsregler har dock åldern hos de som börjar högskolan sjunkit. Svensk forskning har haft en stark ställning internationellt. Det finns dock oroande tecken på att relativa position gentemot viktiga jämförelseländer har för- svagats. Elever med sämre utgångsläge drabbas mest Det finns ingen enskild förklaring till varför resultaten försämrats i den svenska skolan utan sannolikt har flera olika faktorer bidragit. De reformer som genomfördes talet innebar att det tidigare systemet, med en hög grad av detaljstyrning, avsåg att ersättas med målstyrning. Denna förändring genomfördes dock inte konsekvent, dels eftersom målen i kurs- och läroplaner var otydliga med flera olika målnivåer, dels eftersom något system för uppföljning av elevresultat inte skapades. Inte heller infördes ett verkningsfullt kontrollsystem där skolmyndigheterna kunde använda sanktioner mot skolor som inte nådde upp till målen. Tillsammans med en trend, som inleddes redan några decennier tidigare, med mindre fokus på betyg och nationellt likformiga prov, bidrog detta sannolikt till ett bristande kunskapsfokus och därmed till sämre resultat. Den ekonomiska krisen innebar också att resurserna till skolan minskade, som elevkullarna ökade, efter att entydigt samband mellan resurser och resultat, men det är rimligt att tro att en förhållandevis drastisk minskning av resurserna per elev har negativa konsekvenser. En förklaring som förts fram som avgörande är också att undervisningen förändrats så att elever i större utsträckning arbetar självständigt och utan tillräckligt lärarstöd. Eleverna får mindre strukturerad undervisning. Denna utveckling har troligen främst missgynnat elever i särskilt behov av stöd. Lärare och rektorer har avgörande betydelse för elevernas resultat. Mot den bakgrunden har brister avseende rektorsutbildningen och bristande fokus på rektorernas roll som pedagogiska ledare pekats ut som en faktor bakom fallande skolresultat. Likaledes har lärarnas fallande status och svaga löneutveckling framhållits som en förklaring. Rekryteringen till läraryrket har därmed försvårats. Även förändringar i lärarutbildningen torde ha haft en negativ inverkan genom att såväl ämnes- kunskaper som kunskaper i metodik urholkats inom lärarkåren. Inte minst pekar vissa studier på att lärarutbildningen inte gett den kompetens som behövs i läs- och skrivpedagogik. Den specialpedagogiska utbildningen har också kritiserats för att inte ge den kompetens skolorna behövde.