prop · GZ03147 · 2012-05-10 00:00:00 — Regeringens proposition 2011/12:147 Rätten att få åldras tillsammans en fråga om skälighet, värdighet och välbefinnande i Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ändring i socialtjänstlagen (2001:453) som slår fast att äldre människor, som varaktigt har levt tillsammans och sammanbott, ska kunna fortsätta att göra det även när den enes behov kräver boende i en särskild boendeform för service och omvårdnad för äldre människor. Enligt förslaget ska det för den som har beviljats eller beviljas boende i en särskild boendeform för äldre personer ingå i en skälig levnadsnivå att kunna fortsätta att sammanbo med sin make eller sambo oavsett om personerna har olika omsorgsbehov. Detta ska gälla under förutsättning att paret varaktigt har sammanbott eller, om den ena parten redan bor i ett särskilt boende, att paret varaktigt har sammanbott. Regeringen föreslår även ett klargörande i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) av att kommunens ansvar omfattar dem som efter beslut av kommunen bor i någon av de särskilda boendeformerna enligt social- tjänstlagen. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453).......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Värdigt liv i äldreomsorgen ............................................... Satsning på boende för äldre ............................................ Insatser för parboende ...................................................... Om särskild boendeform för äldre ................................... Allmänna utgångspunkter för förslaget .......................................... Hälso- och sjukvårdslagen .............................. Handläggnings- och dokumentationsregler...................... Reglering av parboende i socialtjänstförordningen .......... 5.5Möjlighet för äldre par att fortsätta leva tillsammans Överväganden och förslag .............................................................. Rätt att få åldras tillsammans ........................................... Behov av andra ändringar i lagstiftning ........................... Vägledning och uppföljning............................................. Konsekvenser för äldre och samhället ............................. Konsekvenser för kommuner ........................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................................. 9.1Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)........................................................................ 9.2Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ............................................... Huvudsakligt innehåll i departementspromemorian Rätten att få åldras tillsammans (Ds 2011:33) ................. Lagförslaget i departementspromemorian........................ Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), 2.lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 2.1Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att det i socialtjänstlagen (2001:453) ska införas en ny paragraf, 4 kap. 1 b §, av följande lydelse. För den som har beviljats eller beviljas bistånd i form av boende i en sådan särskild boendeform som avses i 5 kap. 5 §, ska det ingå i en skälig levnadsnivå att kunna sammanbo med make eller sambo. Detta gäller under förutsättning att paret varaktigt har samman- bott eller, om den ena parten redan bor i ett sådant boende, att paret varaktigt har sammanbott. Första stycket gäller oavsett om maken eller sambon har behov av boende i särskild boendeform. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 18 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)1 ska ha följande lydelse. Varje kommun skall erbjuda en Varje kommun ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem god hälso- och sjukvård åt dem som bor i en sådan boendeform som efter beslut av kommunen bor eller bostad som avses i 5 kap. 5 § i en sådan boendeform eller bostad andra stycket eller 5 kap. 7 § som avses i 5 kap. 5 § andra stycket, 5 kap. 7 § tredje stycket (2001:453) eller som efter beslut av eller 7 kap. 1 § första stycket 2 kommunen bor i sådan särskild socialtjänstlagen (2001:453). boendeform som avses i 7 kap. 1 § kommun ska även i samband med första stycket 2 samma lag. dagverksamhet, som omfattas kommun skall även i samband 3 kap. 6 § socialtjänstlagen, med dagverksamhet, som omfattas bjuda en god hälso- och sjukvård av 3 kap. 6 § socialtjänstlagen, er- åt dem som vistas där. bjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som vistas där. En kommun får även i övrigt erbjuda dem som vistas i kommunen hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård). får till en kommun inom överlåta skyldigheten att erbjuda sådan vård, som sägs i andra stycket, om och kommunen kommer överens om det. Överenskommelsen får avse även ansvar för förbrukningsartiklar som avses i 3 d §. Kommunens ansvar enligt första och tredje styckena och kommunens befogenhet enligt andra stycket omfattar, med undantag för vad som anges i 26 d § tredje stycket, inte sådan hälso- och sjukvård som med- delas av läkare. En kommun får sluta avtal med En kommun får sluta avtal med någon annan om att utföra de upp- någon annan om att utföra de upp- gifter som kommunen ansvarar för gifter som kommunen ansvarar för enligt denna lag och skall därvid enligt denna lag och ska därvid ange de särskilda villkor som ange de särskilda villkor som gäller för överlämnandet. gäller för överlämnandet. gift som innefattar myndighetsut- gift som innefattar myndighetsut- övning får dock inte med stöd av övning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till denna bestämmelse överlämnas till ett bolag, en förening, en sam- ett bolag, en förening, en sam- fällighet, en stiftelse eller en en- fällighet, en stiftelse eller en en- 1Lagen omtryckt 1992:567. 2Senaste lydelse 2006:493. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Inom har utarbetats promemorian Rätten att få åldras tillsammans en fråga om skälighet, värdighet och välbefinnande i äldreomsorgen (Ds 2011:33). Promemorian innehåller förslag till ändring i socialtjänstlagen (2001:453) som syftar till att klargöra att äldre människor som varaktigt har levt och bott ihop ska kunna fortsätta att leva och bo tillsammans även när den enes behov kräver boende i en särskild boendeform för service och omvårdnad för äldre människor. Promemorians huvudsakliga innehåll framgår av bilaga 1. Det lag- förslag som lades fram i promemorian finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i Social- departementet (S2011/8435/ST). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. En redaktionell ändring har gjorts i förhållande till lagrådsremissen. I propositionen Värdigt liv i äldreomsorgen (prop. 2009/10:116) konsta- terar regeringen att det är dags för ett perspektivskifte i synen på äldre människor och på åldrandet. Åldrandet är ett naturligt skede i livet och äldreomsorgens uppgift är att stödja äldre till att kunna leva sitt liv utifrån den människa hon eller han är. Det är viktigt för alla människor att få känna mening och sammanhang genom hela livet. Delaktighet, välbefinnande och valfrihet ska enligt regeringen vara ledord i äldre- politikens utveckling. För äldre som är i behov av vård och omsorg måste inflytande, självbestämmande och valmöjligheter även fortsättningsvis stärkas (prop. 2011/12:1, utgiftsområde 9). Målen för äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv, ha inflytande i samhället och över sin vardag. Äldre ska kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende. Äldre ska bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Målen innebär bl.a. att äldre människor inte ska diskrimineras på grund av sin ålder, att de ska ses som individer med skilda intressen och bak- grunder samt att de ska mötas med respekt och behandlas väl. Det innebär vidare att äldre människor så långt som möjligt ska kunna bo kvar i sin bostad samt att de ska kunna flytta till en särskild boendeform om behoven är stora eller om de inte känner sig trygga. Målen innebär även att det ska finnas tillgång till vård och omsorg som är anpassad efter den äldre personens behov. Äldre människor ska kunna lita på att vården och omsorgen är av god kvalitet samt att det finns Prop. 2011/12:147 personal med lämplig utbildning och erfarenhet. God vård och omsorg rymmer också att få avsluta livet med värdighet (prop. 2009/10:116 s. 11). 4.2 Värdigt liv i äldreomsorgen En värdegrund för äldre finns fr.o.m. införd i social- tjänstlagen (5 kap. 4 § första stycket). Enligt värdegrunden ska social- tjänstens omsorg om äldre inriktas på att äldre människor får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Begreppet värdigt liv är enligt förarbetena till bestämmelsen om värdegrund (prop. 2009/10:116 Värdigt liv i äldreomsorgen) av över- gripande karaktär och kan innebära sådant som privatliv och kroppslig integritet, självbestämmande, delaktighet, individanpassning, insatser av god kvalitet och gott bemötande. Till en persons välbefinnande kan höra sådant som en känsla av trygghet och meningsfullhet. I samband med att en insats ges ska den personal som verkar inom äldreomsorgen arbeta för att äldre människor känner trygghet och meningsfullhet. ska gälla både för offentlig och enskilt bedriven verksamhet och en natio- nell värdegrund ska vara en utgångspunkt för alla som arbetar inom äldreomsorgen utifrån socialtjänstlagen. I propositionen förklaras också bestämmelsens förhållande till rätten till bistånd på följande sätt: Det är viktigt att uppmärksamma att även om värdegrunden utformas så att verksamheten ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande så kan den enskilde inte grunda en rättighet att få visst bistånd direkt på den bestämmelsen. Värdegrunden som föreslås innebär en skyldighet för kommunen att verksamheten ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och erbjuda förutsättningar för att känna välbefinnande. Den enskildes rätt till bistånd regleras i 4 kap. 1 § socialtjänstlagen. (s. 26). med värdegrunden infördes även en bestämmelse som för- tydligade att äldre personer, så långt det är möjligt, ska kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet samt annan lättåtkomlig service ska kunna ges (5 kap. 5 § tredje stycket). Syftet med en nationell värdegrund Syftet med att formulera en nationell värdegrund inom ett område är enligt förarbetena (prop. 2009/10:116 s. 21) att tydliggöra de etiska värden och normer som ska vara grunden för arbetet och styra hur en verksamhet inom äldreomsorgen ska bedrivas. Av propositionen framgår vidare att en nationell värdegrund för äldreomsorgen ska bidra till att det riktas mer uppmärksamhet på den äldre personens behov av värdighet i kontakten med äldreomsorgen, såväl i kontakten när omsorgsinsatser utförs som vid utredning och be- dömning av biståndsinsatser. En formulerad värdegrund är ett sätt att Prop. 2011/12:147 tänka nytt och kan vara ett komplement till andra utvecklingsinsatser som pågår inom äldreområdet i syfte att driva på arbetet för ökad kvalitet. En nationell värdegrund som ska befästa ett synsätt om att äldre kvinnor och män ska kunna leva sitt liv utifrån sin identitet och per- sonlighet dvs. att få leva tills man dör och att vardagen ska vara begriplig, hanterbar och meningsfull måste innehålla två aspekter, ett värdigt liv och en möjlighet att känna välbefinnande i tillvaron (a. prop. s. 24 och prop. 2010/11:1 s. 162). Några viktiga aspekter för ett värdigt liv är rätten och möjligheten att göra sin röst hörd, att bli respekterad för den man är och att ens syn- punkter, önskemål och klagomål tas på allvar. Att känna mening och sammanhang hela livet, ha tillgång till familj och nära vänner, en god hälsa och känna trygghet i tillvaron kan enligt förarbetena utgöra en allmän beskrivning av välbefinnande. Livet utformas dock olika för människor. Särskilda satsningar inom ramen för värdegrunden För att den nya bestämmelsen om värdegrund ska få genomslag har på regeringens uppdrag -tagit fram en värdegrundsutbildning som omfattar 7,5 högskole- poäng och vänder sig främst till enhetschefer, biståndshand- läggare, medicinskt ansvarig sjuksköterska () och medicinskt ansvarig för rehabilitering (, startade ), -tagit fram en vägledning om hur lokala värdighetsgarantier kan se ut, -föreslagit ytterligare insatser för att stödja utvecklingen i värde- grundsarbetet, bl.a. att utbilda personal till så kallade värde- grundsledare och att ta fram e-lärandemodul på området (regleringsbrev 2011), och -föreslagit hur kommunerna kan stimuleras att vidareutveckla funktionen som socialt ansvariga samordnare (), samt planera för en eventuell upphandling av en fördjupningsutbildning för chefer och arbetsledare som genomgått grundutbildningen i värde- grunden (regleringsbrev 2011). -tagit fram handlednings- och informationsmaterial för att berörda personer ska få kännedom och kunskaper om värdegrunden, har även i uppdrag att -stimulera kommunerna att vidareutveckla funktioner för ett mer sammanhållet ansvar för sociala frågor, genomföra fördjupnings- utbildning för chefer och arbetsledare samt ta fram e-lärande- modul kring värdegrundsarbete, -utveckla kriterier och system för värdegrundsmärkning, -stödja de kommuner som avser att ta fram lokala värdighets- garantier, och -utbetala prestationsersättning till kommuner som förbereder och utvecklar lokala värdighetsgarantier. har dessutom i uppdrag att utveckla ett nationellt Prop. 2011/12:147 instrument som underlag för behovsbedömning. grunden ska återspeglas i instrumentet, som ska vara grundat på bästa tillgängliga kunskap. För värdegrundsarbetet har regeringen enligt propositionen Värdigt liv i äldreomsorgen (prop. 2009/10:116) avsatt 2010 och därefter 2011 och 2012. För att stimulera arbetet med lokala värdighetsgarantier och uppmuntra kommuner att ta fram sådana har regeringen avsatt 2011 och 2012. Under förutsättning att anvisar medel i respektive års budget avser regeringen att satsa ytterligare 2013 och 2014, dvs. sammanlagt under den kommande mandatperioden. Satsningen ska ses som ett viktigt steg i arbetet med att stärka äldres rättigheter i äldreomsorgen. 4.3Satsning på boende för äldre En central del i människors liv är boendet och möjligheten att själv kunna bestämma över hur detta ska vara utformat. Behoven kan se olika ut beroende på var man befinner sig i livet och hur livssituationen ser ut. För äldre människor behövs det ett varierat utbud av anpassade boenden, både på den vanliga bostadsmarknaden och i särskilt boende. Den en- skilde måste få fortsätta bestämma över sitt eget liv i största möjliga utsträckning, även efter en flytt till ett särskilt boende. Behovet av att få bo i en särskild boendeform för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd (5 kap. 5 § socialtjänstlagen) prövas som bistånd av kommunen med stöd av social- tjänstlagen. I vissa fall kan det för äldre människor även vara aktuellt med en bostad med särskild service enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). När det gäller biståndsprövning enligt socialtjänstlagen eller en insats enligt LSS är den enskildes möjlighet att vara med och påverka av stor betydelse för känslan av att mötas med respekt och värdighet och för att kunna känna välbefinnande. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utgiftsområde 9) en bredare satsning på anpassade bostäder för äldre. I budgetpropositionen aviserar regeringen att satsningen fort- sätter. Insatser görs även för att förbättra förutsättningarna för att med bibehållen trygghet och självständighet kunna bo kvar i det ordinarie boendet. Sammantaget beräknas satsningar på boendet uppgå till under innevarande mandatperiod. Regeringen har i olika sammanhang konstaterat att boendet för äldre är en viktig trygghetsfråga. På grund av att antalet särskilda boendeformer för äldre personer har minskat markant har regeringen satsat stora resurser på att öka antalet. Enligt förordningen (2007:159) om investeringsstöd till äldrebostäder m.m. kan statsbidrag beviljas för att stimulera anordnande av bostäder som utgör sådana särskilda boendeformer som avses i 5 kap. 5 § social- tjänstlagen eller till trygghetsbostäder. Det kan ske antingen genom ny- eller ombyggnad. Med trygghetsbostäder avses bostäder där det finns personal som på olika sätt kan stödja de boende under vissa angivna tider. Bostäderna är hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostads- rätt som innehas av en person som har fyllt , makar, sambor eller syskon, där minst en har fyllt , eller efterlevande make, sambo eller syskon som vid dödsfallet sammanbodde med den avlidne i trygghets- bostaden. Regeringen har avsatt för detta ändamål och . genomförde i samråd med , och en förstudie om hur särskilda boendeformer för äldre och personer med funktionsnedsättning kan utformas. Syftet har varit att i den fortsatta utvecklingen ge huvud- männen vägledning vid planering av bostäderna, vid val av utrustning och hjälpmedel och vid val av arbetsmetoder. Bakgrunden till uppdraget är att kommuner ofta har svårt att tolka de olika regelverken när de planerar särskilda boendeformer för äldre. Det är viktigt att ha tydliga beskrivningar med målgruppernas behov som grund för hur krav på olika funktioner ska tillgodoses i nya eller befintliga bostäder. publicerades rapporten i särskilt boende är den enskildes hem (, ). () hade i uppdrag att stödja nytänkande och utveckling av boende för äldre inom ramen för programmet Bo bra på äldre dar. har kunnat beviljas i stimulansbidrag till förstudier, lokalt programarbete och arkitekttävlingar. Syftet med uppdraget har varit att utveckla framtidens boende, där bostaden och närmiljön ska erbjuda de boende en livsmiljö där det går att känna trygghet, säkerhet, livsglädje och värdighet hela livet. Tekniska lösningar är viktiga i detta utvecklingsarbete. Det kan handla om att tänka på vad som är bäst för äldre människor som befinner sig i olika situationer. Bakgrunden till uppdraget är att det behövs nya och framsynta idéer om hur boende för äldre både i enpersonshushåll och i tvåpersonshushåll kan utformas. Programmet Bo bra på äldre dar utvärderas . bedriver också HI på uppdrag av regeringen utvecklings- programmet Teknik för äldre. För genomförandet av programmet utgår . Syftet är att stärka utvecklingen av, informa- tionen om och tillgängligheten till bra teknik för äldre, t.ex. i fråga om boende eller tjänsteutbud. Genom ökad information till äldre och ett växande intresse från marknaden väntas tillgången till bra produkter och tjänster öka. har även HI i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av förekomst, behov och efterfrågan av it och andra teknik- stöd och tjänster inom äldreomsorgen. Kartläggningen ska även ge information om behovet av informationsmaterial och stödstrukturer i frågor om affärsmodeller, samverkansavtal och upphandling m.m. Mål- grupperna är kommunpolitiker och tjänstemän samt omsorgspersonal. Avsikten med kartläggningen är bl.a. att utgöra ett underlag för reger- ingen för bedömning av om en statlig satsning på it och olika teknikstöd Prop. 2011/12:147 och tjänster bör genomföras och, om så är fallet, hur denna bör utformas. Med it och olika teknikstöd och tjänster är det möjligt att både öka äldre människors möjlighet att bo kvar i det egna hemmet och att effektivisera och förbättra administration och kvalitetsuppföljning inom vården och omsorgen samt kommunikationsmöjligheter för personalen. Regeringens ambition är att ge äldre möjlighet att kunna välja när det är dags att flytta till ett anpassat boende. Äldre par som delat ett långt liv tillsammans eller varaktigt bott ihop ska enligt regeringens bedömning inte heller behöva flytta isär bara för att deras omsorgsbehov skiljer sig åt. Regeringen vill därför genomföra insatser för att äldre par, om de så önskar, ska få fortsätta bo ihop även när behovet av vård och omsorg ökar hos den ene och det kan bli aktuellt att flytta till ett sådant särskilt boende som avses i 5 kap. 5 § socialtjänstlagen. Bakgrunden till ställningstagandet är att många äldre par har levt ett helt liv tillsammans, delat allt och har tänkt göra det till livets slut. När den ena parten behöver flytta till ett särskilt boende för att få sina omsorgsbehov tillgodosedda förekommer det dock att par splittras mot sin vilja i livet. Det är enligt regeringens uppfattning inte rimligt att mot parets vilja skilja dem åt på detta sätt. Det handlar om att garantera livskvalitet och trygghet under den återstående tid som paret har tillsammans. 4.5Om särskild boendeform för äldre Särskild boendeform för äldre Redan före ädelreformen 1992, när kommunerna gavs ett utvidgat och samlat ansvar för långvarig service och vård av äldre, var kommunerna skyldiga att inrätta särskilda boendeformer för äldre människor. I social- tjänstlagen benämndes dessa bostäder för bostäder med gemensam ser- vice (). är samlingsnamnet särskilda boendeformer för service och omvårdnad och regleras i 5 kap. 5 § social- tjänstlagen. Den senare benämningen på särskilt boende har en vidare innebörd och inkluderar även . Antalet former av boenden har efter ädelreformen blivit många och namnen på dessa boenden varierar från kommun till kommun. Det finns t.ex. vårdboende, vårdbostäder, demensboende, servicelägenheter, ser- vicehus, omsorgsboende, gemensamhetsboende, vårdhem och omvård- nadsboende. Äldreboendedelegationen konstaterade i delbetänkandet Bo för att leva seniorbostäder och trygghetsbostäder (SOU 2007:103 s. 73) att det råder en viss begreppsförvirring när det gäller bostäder för äldre. Det saknas en enhetlig terminologi. Samma begrepp uppfattas, enligt dele- gationen, olika av skilda personer och definieras ibland olika beroende på vem som definierar och i vilket sammanhang. Det sker också, enligt Prop. 2011/12:147 delegationen, förändringar av eller glidningar i ordens innebörd. exempel på detta är institution och institutionsboende. Med institutioner inom äldreomsorgen avsågs ålderdomshem, sjukhem och långvårdskliniker till skillnad från självständigt boende i och ordinärt boende. En avsikt med ädelreformen var att jämställa olika boendeformer. Institutionsplatser skulle avvecklas och de institutioner som fanns kvar skulle omvandlas till självständiga boenden med hyres- kontrakt. Detta har, enligt delegationen, också till stor del skett även om standarden fortfarande varierar. har på uppdrag av regeringen i samråd med och genomfört en förstudie om hur bostäder i särskilda boendeformer kan utformas. I rapporten redovisas mål, regelverk och krav kring de särskilda boendeformernas planeringsprocess, utformning, teknik och hjälpmedel samt om verksamhetens innehåll (Bostad i särskilt boende är den enskildes hem; , ). I rapporten redovisas även att antalet personer som hade sin bostad i särskilt boende minskat med 23 000 20002008. Det konstateras även att den tid som en äldre person bor i särskilt boende tenderar att bli kortare. Särskilda boendeformer för service och omvårdnad