prop · GZ03120 · 2012-03-20 00:00:00 — Oberoende kontrollsystem för energicertifikat och inspektionsrapporter 1.De behöriga myndigheterna, eller de organ till vilka de behöriga myndigheterna har delegerat ansvaret för genom förandet av det oberoende kontrollsystemet, ska göra ett slumpvis urval av åtminstone en statistiskt signifikant procentandel av alla energicertifikat som utfärdas och kontrollera certifikaten. Kontrollen ska grundas på de alternativ som anges nedan eller på likvärdiga åtgärder: a)Validitetskontroll av indata som använts för utfärdandet av energicertifikatet för byggnaden, och de resultat som anges i certifikatet. b)Kontroll av indata och kontroll av resultaten i energicertifikatet, inbegripet de rekommendationer som ges. c)Fullständig kontroll av indata som används för utfärdandet av energicertifikatet för byggnaden, fullständig kontroll av de resultat som anges i certifikatet, inbegripet de rekommendationer som ges, och besök på plats i byggnaden, om möjligt, för att kontrollera överensstämmelsen mellan specifikationer som anges i energicertifikatet och den certifierade byggnaden. 2.De behöriga myndigheterna, eller de organ till vilka de behöriga myndigheterna har delegerat ansvaret för genom förandet av det oberoende kontrollsystemet, ska göra ett slumpvis urval av åtminstone en statistiskt signifikant procentandel av alla inspektionsrapporter som utfärdas och kontrollera dessa. L 153/32 Europeiska unionens officiella tidning för jämförbara metoder för fastställande av kostnadsoptimala nivåer för krav på byggnaders och byggnadselements energiprestanda Ramen för jämförbara metoder ska möjliggöra för medlemsstater att bestämma energiprestanda för byggnader och byggnadselement, och ekonomiska aspekter av åtgärder i samband med energiprestanda samt att koppla samman dessa för att kunna finna den kostnadsoptimala nivån. Ramen för jämförbara metoder ska åtföljas av riktlinjer som visar hur denna ram ska tillämpas för beräkning av kost nadsoptimala prestandanivåer. Ramen för jämförbara metoder ska möjliggöra beaktande av användningsmönster, utomhusklimat, investeringskostnader, byggnadskategori, underhålls- och driftskostnader (inklusive energikostnader och besparingar), eventuella intäkter från producerad energi och eventuella bortskaffningskostnader. Den bör utgå från tillämpliga europeiska standarder som gäller för detta direktiv. Kommissionen ska även tillhandahålla riktlinjer som åtföljer ramen för jämförbara metoder; dessa riktlinjer kommer att möjliggöra för medlemsstaterna att vidta åtgärderna i förteckningen nedan, information om energiprisets beräknade utveckling på lång sikt. För medlemsstaternas tillämpning av ramen för jämförbara metoder ska allmänna villkor i form av parametrar fastställas på medlemsstatsnivå. Ramen för jämförbara metoder ska kräva av medlemsstaterna att de definierar referensbyggnader som kännetecknas av och som är representativa när det gäller deras funktionalitet och geografiska belägenhet, inklusive inomhus- och utomhusklimat. Bland referensbyggnaderna ska det finnas såväl bostadshus som andra byggnader, såväl nya som befintliga, fastställa energieffektivitetsåtgärder som ska utvärderas för referensbyggnaderna. Det kan röra sig om åtgärder för enskilda byggnader i deras helhet, för enskilda byggnadselement, eller för en kombination av byggnadselement, bedöma referensbyggnadernas slutliga och primära energibehov och referensbyggnader där de definierade energief fektivitetsåtgärderna tillämpas, beräkna kostnaderna (dvs. avkastningsvärdet) av energieffektivitetsåtgärderna (som avses i den andra strecksatsen) under den förväntade ekonomiska livscykeln tillämpade på referensbyggnaderna (som anges i den första strecksatsen) genom tillämpning av principerna för ramen för jämförbara metoder. Genom att beräkna energieffektivitetskostnaderna under den förväntade ekonomiska livscykeln kan medlemsstaterna bedöma kostnadseffektiviteten med minimikrav avseende energiprestanda på olika nivåer. Det blir härigenom möjligt att bestämma kostnadsoptimala nivåer för krav på energiprestanda. Europeiska unionens officiella tidning L 153/33 Upphävt direktiv och efterföljande ändringar (som det hänvisas till i artikel 29) och rådets direktiv /91/EG (EGT L 1, , s. 65) och rådets förordning (EG) Endast punkt 9.9 i bilagan nr 1137/2008 (EUT L 311, 21.11.2008, s. 1) Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning (som det hänvisas till i artikel 29) 2002/91/EG endast vad gäller artiklarna 7, 8 och 9 L 153/34 Europeiska unionens officiella tidning Direktiv /91/EG Artikel 2.2 och 2.3 Artikel 2.4 och bilaga I Artikel 2.5, 2.6, 2.7, 2.8, 2.9, 2.10 och 2.11 Artikel 3 och bilaga I Artikel 6.2 och 6.3 Artiklarna 8, 9 och 10 Artikel 7.1 första stycket Artiklarna 11.8 och 12.2 Artikel 7.1 andra stycket Artikel 7.1 tredje stycket Artikel 11.1 och 11.2 Artikel 11.3, 11.4, 11.5, 11.7 och 11.9 Artikel 12.1, 12.3, 12.4, 12.5 och 12.7 Artikel 13.1 och 13.3 Artikel 14.1 och 14.3 Europeiska unionens officiella tidning L 153/35 Direktiv /91/EG Artikel 15.2, 15.3, 15.4 och 15.5 Artikel 11 a och b Artikel 20.1 och 20.2 andra stycket Artikel 20.2 första stycket och artikel 20.3 och 20.4 Artiklarna 23, 24 och 25 Artikel 14.2 och 14.3 Kapitel 6 i andra nationella handlingsplan för energieffektivisering utdrag avseende informations- och rådgivningsinsats för fossileldade pannor, värmesystem och luftkonditioneringssystem Informations- och rådgivningsinsats för fossileldade pannor Regeringen har lagt huvudansvaret för genomförande av informations- och rådgivningsinsatserna kring fossileldade pannor på Statens energi- myndighet. Myndigheten genomför aktiviteterna i samarbete med de regionala energikontoren och andra aktörer. ansvarar för att samordna och leda projektet på nationell nivå. Myndig- heten ansvarar även för framtagande av informations- och utbildnings- material samt att sprida information om insatsen i nationell media. har delegerat ansvaret för lokal och regional samordning med bransch- och intresseorganisationer, regionala aktörer som sotare och kommunala energi- och klimatrådgivare, samt samord- ning av kartläggningen av fossileldade värmepannor på de regionala energikontoren. Energikontoren har även varit rådgivningsresurs till sotare, energirådgivare med flera. Målgrupp för informations- och rådgivningsaktiviteterna är fastighets- ägare där enskilda värmepannor som eldas med fossila bränslen har en brännareffekt på 20500 kW. Fastigheter med pannor under dessa effekter samt pannor upp till 1 MW ska dock kunna dra nytta av informationsinsatsen. I praktiken har insatsen riktats till fastighetsägare med fossileldade värmepannor med brännareffekter i storleken 60500kW. Skälet är att sotarregistren har indelats i pannor <60kW och pannor >60kW. Informations- och rådgivningsinsatserna har enbart berört fossileldade värmepannor eftersom syftet är att genom effektivise- rings- och konverteringsåtgärder minska utsläppen av koldioxid och minska importberoendet av fossila bränslen. Målgrupperna har delats in i sju olika kategorier: Tillverkningsindustri i egna fastigheter Tjänsteföretag där värmekonsumtion är viktig för tjänsten, exempel- vis hotell, friskvårdsanläggningar etc. Ideella föreningar med egna fastigheter Bostadsrättsföreningar och mindre hyresfastighetsföretag Fastighetsägare i kategorin småhus, fossileldade pannor i fjärrvärme- system eller andra större panncentraler har inte omfattats av informa- tions- och rådgivningsinsatsen. Anledningen till detta är att flera andra aktiviteter har pågått för att påverka dessa målgrupper . Utöver dessa målgrupper har regionala energikontor, sotare, energiråd- givare bransch- och intresseorganisationer samt utrustningsleverantörer engagerats i arbetet. (sedermera Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) har delvis berörts av insatsen och varit informerade om arbetets fortskridande och Den har satt upp som mål att beroendet av fossila bränslen för energianvändningen i bebyggelsesektorn ska vara brutet år 2020, som andelen förnybar energi ökar kontinuerligt. Ett övergripande mål för informations- och rådgivningsinsatserna är att få privata och offentliga organisationer med oljeuppvärmda fastigheter att vidta effektiviserings- och/eller konverteringsåtgärder som minskar utsläppen av koldioxid och importberoende av fossila bränslen. specifikt effektmål gäller för fastigheter med oljepannor med brännare i effektintervallet 20500 kW i de regioner som deltar i insatsen att fem år efter påbörjad insats ska: av fastigheterna som har oljepannor ha vidtagit effektiviserings- och/eller konverteringsåtgärder, vidtagna åtgärder och effektintervall ha lett till en minskad oljeanvändning motsvarande jämfört med när informations- och rådgivningsinsatsen startade. För genomförande och spridning av informations- och rådgivnings- insatserna är målet att: av målgruppen ska rent fysiskt ha nåtts av, eller haft goda möjligheter att nås av, information och råd efter påbörjad insats i respektive region, av de fastighetsägare som nåtts av informationen ska kunna uttrycka intresse för att vidta åtgärder senast efter påbörjad insats i respektive region. Genomförda aktiviteter på nationell nivå har tagit fram broschyren Effektivare uppvärmning i fastigheter, för att öka kunskapen om och intresset för att konvertera oljeeldade uppvärmningssystem samt motivera de tänkta mottagarna till att genomföra energieffektiviseringsåtgärder i byggnaden Syftet är att inspirera till en minskad belast- ning på miljön genom lägre energianvändning och förbrukning av olja. Baserat på ovan nämnda broschyr har även ett presentationsmaterial och ett faktablad tagits fram. Det primära syftet med materialet är att förmedla ett gemensamt budskap. Presentationsmaterialet kan användas i sin helhet eller i delar och innehåller ett talarmanus som stöd till energi- Det är ute med olja inne ska kunna användas både av energi- och klimatrådgivare samt av skorstensfejarmästare och är en kortare variant av broschyren Effektivare uppvärmning i fastigheter. På Statens energimyndighets webbplats finns även goda exempel. Exemplen omfattar olika typer av verksamheter och representerar de flesta av de operativa målgrupperna och den gemensamma faktorn är att samtliga konverterat från olja. Dessa goda exempel ska kunna användas vid genomförande av regionala och lokala aktiviteter. Statens energimyndighets genomför en utbildning inom företagsråd- givning som är obligatorisk för alla kommunala energi- och klimatråd- givare, men även personal från de regionala energikontoren har möjlighet att anmäla sig. Utbildningen är inriktad på energieffektivisering samt rådgivning till små och medelstora industriföretag. Kursen består av 1,5 dagars teori och innefattar ett studiebesök på en lokal industri. I den teoretiska delen ingår bland annat ett pass om effektivisering av uppvärmningssystem. De kommunala energi- och klimatrådgivarna ska även genomgå den av framtagna grundutbildningen, som omfattar praktisk rådgivning samt energianvändning i byggnader och inomhus- klimat. utökades denna utbildning med en del om energi- användningens koppling till klimatfrågan. Genomförda aktiviteter på lokal och regional nivå Pannbeståndet är olika fördelat över landet och möjligheter till konverte- ring och effektivisering skiljer sig åt. Därför har insatsen anpassats till de regionala och lokala förutsättningar som råder i landet. Inledningsvis genomfördes en pilotinsats med informations- och rådgivningsaktiviteter i fyra län: , , och . samlades regionala energikontor och för att inleda den bredare insatsen, informera om projektet samt arbetsmetoder. påbörjades informations- och rådgivningsinsatser i övriga deltagande län, Samtliga deltagande regioner inledde insatsen med att genomföra en kartläggning av det befintliga beståndet. Kartläggningen omfattar värme- pannor som eldas med fossila bränslen (olja, gas, kol) i storleken 60500kW. Syftet med kartläggningen var dels att få kontaktuppgifter till fastig- hetsägare, men även att möjliggöra uppföljning av informations- och rådgivningsinsatserna genom att få ett tillförlitligt underlag över aktuellt pannbestånd. Kartläggningen har genomförts i samverkan mellan regionala energi- kontor, kommunala energi- och klimatrådgivare, skorstensfejarmästare och andra aktörer med intressen inom området. Utgångspunkt för kart- läggningen har varit kommunala sotarregister. I finns även en tidigare kartläggning av beståndet som underlag. Flera av energikontoren uppger att det har varit svårt att få in uppgifter från de kommunala sotarregistren. Av totalt 290 kommuner är det 207 kommuner som deltar i insatsen. Detta beror delvis på att inte samtliga regioner deltagit i insatsen men även på att det varit svårt att få in uppgifter från kommunerna. Kartläggningen visar att en stor del av de oljepannor som finns med i de kommunala sotarregistren redan har konverterats innan informations- och rådgivningsinsatserna påbörjas. Totalt har av olje- pannorna som finns med i sotarregistren konverterats innan insatsen påbörjats. Utbildning för kommunala energi- och klimatrådgivare anordnades i början av insatsen med syfte att de ska föra kunskap vidare till företagen i regionen. Särskilt i län har fokus i pilotinsatsen lagts på att förbereda sotare, energi- och klimatrådgivare samt berörda bransch- organisationer inför insatsen. I samband med kartläggning av pannbeståndet har flera energikontor per telefon kontaktat fastighetsägare som enligt sotarregistren har fossileldade värmepannor. Syftet med telefonkontakten har varit att dels få upplysning om fastighetsägaren vidtagit åtgärder för energieffektivi- sering och/eller konvertering, att erbjuda rådgivning och information om effektiviserings- och konverteringsåtgärder samt i vissa fall informera om och bjuda in till seminarier och/eller informationsträffar. Informationsmaterial i utskick från de regionala energikontoren har vanligen bestått av ett brev från kommunen med en kortfattad beskriv- ning av insatsen, framtagna informationsbroschyrer (t.ex. Effektivare uppvärmning i fastigheter och/eller Minska företagets energianvänd- ning), samt inbjudan till kommande seminarier och/eller informations- träffar. Flertalet av energikontoren har skickat brev med informationsmaterial till samtliga fastighetsägare med fossileldade bränslepannor som finns i regionen (, , , ). I ett par regioner har utskick med informationsmaterial endast skickats till de fastighetsägare som ej kontaktats per telefon (/). Andra regioner har valt att göra utskick med informationsmaterial enbart till de fastighetsägare som vid telefonkontakten angett att de var intresserade av mer information (och ). Som uppföljning av rådgivningssamtal har flera energikontor skickat e- post till berörda fastighetsägare med tips, länkar, informationsmaterial samt inbjudan till seminarier och/eller informationsträffar. Seminarier med olika föreläsare och teman har genomförts i de olika regionerna för att inspirera fastighetsägare till energieffektiviserings- och/eller konverteringsåtgärder. Alternativa bränslen till olja samt energieffektivisering har varit i fokus för seminarierna. Deltagandet på seminarierna har varierat i de olika regionerna. I regioner där deltagandet varit lågt kan orsaken vara att merparten av fastighetsägarna redan har konverterat eller har långt gångna planer för att konvertera och därmed inte är i behov av ytterligare information. Även föredragshållare, upplägg, tidpunkt, inbjudan med mera påverkar vilket intresse som funnits för seminarierna. I samband med regionala/nationella kampanjer har en del av energi- kontoren informerat om informations- och rådgivningsinsatsen för fossileldade värmepannor. På har energismart genomförts i samband med aktiviteten för att främja biobränsle och solvärme. Ett par av energikontoren har även deltagit och informerat om informations- och rådgivningsinsatsen för fossileldade värmepannor i samband med andra konferenser som anordnats i regionen. Lokala och regionala nätverk bildades i vissa regioner för att utbyta information och inspiration. Parter i nätverken var lokala fastighetsägare med oljepannor, energi- och klimatrådgivare, skorstensfejarmästare, kommunernas , länsstyrelserna, branschorganisa- tioner, intresseorganisationer, fjärr- och Direktbesök på företag för att inspirera till energieffektivisering och konvertering har varit en bra men tidskrävande metod som uppskattats av län och har närmare diskutera konvertering och effektivisering har genomförts i flera regioner. Det har varit en uppskattad metod för fastighetsägarna att utbyta erfarenheter och konkreta tips. Uppföljning av utförda informations- och rådgivningsinsatser har genom- förts ungefär efter påbörjad aktivitet. Metoden för uppföljning har genomförts på olika sätt i regionerna. I de regioner där uppföljningen skett med stickprov är resultatet mer osäkert än i de regioner där samtliga fastighetsägare på nytt kontaktats. Vid insatsens inledning fanns ofullständiga register över antalet olje- pannor i regionerna. Samtliga energikontor har rapporterat att det tagit tid att kartlägga antalet oljepannor i respektive region. visat att antalet oljepannor i aktuella regioner minskat , från nära 17 200 till lite drygt 6 800 olje- Användningen av fossila bränslen i småhus, flerbostadshus och lokaler i har minskat kontinuerligt . pannbeståndet minskat kraftigt märks även genom den minskade användningen av olja i bostäder och lokaler. Totalt sett har användningen av olja minskat , från Beträffande kommunikationsinsatserna visar uppföljningen att informations- och rådgivningsinsatserna har nått merparten av berörda fastighetsägare i de flesta regioner. Målet att nå av fastighets- ägarna har nåtts i samtliga regioner utom tre. Målet att hälften av de fastighetsägare i respektive region som nåtts av information och rådgiv- ning ska kunna uttrycka intresse för att vidta åtgärder senast efter påbörjad insats har uppnåtts i hälften av regionerna. Slutsatser och rekommendationer för framtida rådgivningsinsatser Fastighetsägarna är intresserade av att minska sin förbrukning av olja, ekonomiska skäl medför att både effektivisering och konvertering är Den bilden förstärks av den inledande kartläggningen som visar en stor minskning () i antalet oljepannor sedan början på Detta tydliggör att det faktiskt vidtas åtgärder och att fossil- eldade pannor fasas ut i snabb takt. Flera av de regionala energikontoren nämner att de upplever att kunskapen om alternativ till fossila bränslen var hög redan innan insatsen Ett energikontor anseratt det i flera fall är som att slå in nämner andra energikontor att flera företag upplevs ha dålig kännedom om sin anläggning och vilka åtgärder som Detta visar att det finns en stor variation mellan och inom regioner om kunskap och intresse för energieffektivisering och konverte- Deltagandet vid seminarier har i flera fall varit betydligt lägre än förväntat och seminarier har i vissa fall ställts in. En orsak kan vara att oljepannbeståndet visat sig vara betydligt lägre än vad registren anger. I flera av regionerna har det varit svårt att få in underlag för kartlägg- ningen vilket medför att statistiken över antalet pannor inte är helt Detta beror delvis på att det varit svårt att få in register från alla kommuner samt att de register som använts inte varit fullständiga. Osäkerheter finns i sotarregistren; att en panna finns upptagen i registret innebär inte nödvändigtvis att den används som huvudsaklig värmekälla. I flera fall är oljepannorna avställda, redan konverterade eller används endast som spetslast. Att register och kontaktuppgifter varit ofullständiga har försvårat arbetet med informations- och rådgivningsinsatserna. Svårigheter att nå fastighetsägarna på grund av felaktiga adressuppgifter har i vissa regioner resulterat i betydligt färre nådda fastighetsägare än En bra metod är företagsrådgivning på plats ute i företagen. gångarna är mycket uppskattade och leder till ökad förståelse för både energieffektivisering och konvertering. Genom att genomföra besök på plats har det befintliga systemet kunnat diskuteras och i flera fall har det visats att de befintliga oljepannorna är kraftigt överdimensionerade och har kunnat bytas ut till en betydligt lägre investeringskostnad än väntat. Ett mervärde är att insatsen har gett en naturlig väg till att diskutera energieffektivisering med en målgrupp som är relativt svår för energi- kontoren att nå. Ett konkret utfall från projektet är att utdragning av fjärrvärme till ett industriområde i har tidigarelagts. Informations- och rådgivningsinsatser för oljepannor har genomförts i en tid då det pågår en förändring bort från oljeberoende. att säga hur informations- och rådgivningsinsatsen påverkat konverte- ringen bort från olja. Insatsen förändrar inte kunskapen hos målgruppen om att olja är dyrt, det är alla medvetna om. och rådgivningsinsatserna påverkat genom att aktualisera frågan och Mot bakgrund av resultat från hittillsvarande rådgivningsinsatser ges följande rekommendationer inför kommande insatser: Den mest framgångsrika metoden har visats vara att ta direktkontakt med fastighetsägarna genom antingen nätverk, telefonrådgivning eller platsbesök. Skapa ett upplägg som ger feedback om resultaten av arbetet. Under- lätta uppföljning och utvärdering. Förslag till informations- och rådgivningsinsatser för värmesystem De förändrade reglerna i det omarbetade direktivet om byggnaders energiprestanda (direktiv /31/EU) innebär att rådgivningen ska omfatta en större del av värmesystemet jämfört med tidigare insatser. Medlemsstaterna ska nu säkerställa att råd ges till användare av värme- system istället för som tidigare oljepannor. Råden ska avse utbyte av värmepanna, andra förändringar i värmesystemet och alternativa lösningar för att bedöma pannans effektivitet och om den är av lämplig Regeringen bedömer att framtida rådgivningsinsatser kring värmesystem bör bygga på det hittillsvarande systemet, där har ett övergripande ansvar. Regeringen bedömer dock att kommunala energi- och klimatrådgivare kan komma att få en mer aktiv roll. och klimatrådgivningen har bedrivits i regi med Rådgivningen finns i samtliga kommuner i och har utvecklats till att omfatta rådgivning kring energi, klimat och transporter, främst till målgrupperna allmänheten samt små och medel- Den kommunala rådgivningen har sedan starten varit den viktigaste kanalen för de informationsinsatser riktade till allmänheten och små och medelstora företag som ansvarar ger de kommunala energi- och klimatrådgivarna information om olika aspekter av byggnadens värmesystem. ningssystemets inverkan på komfort, energimängd, ekonomi och klimat har alltid varit en huvudfråga för energi- och klimatrådgivarna. dock ett behov av ett förbättrat informationsmaterial för att kunna ge råd som omfattar hela värmesystemet. Målgrupperna för rådgivningsinsatser kring värmesystem bör enligt regeringen i huvudsak vara desamma som tidigare, med skillnaden att fler värmesystem omfattas då pannorna kan vara eldade med valfritt Insatsen bör alltså gälla fastighetsägare till värmesystem med pannor på 20500 kW, men information ska även kunna ges till ägare av värmesystem med mindre eller större värmepannor upp till 1 MW. Målgrupperna delas in i sju olika kategorier: Tillverkningsindustri i egna fastigheter Tjänsteföretag där värmekonsumtion är viktig för tjänsten, exempel- vis hotell, friskvårdsanläggningar etc. Ideella föreningar med egna fastigheter Bostadsrättsföreningar och mindre hyresfastighetsföretag Informationsinsatsen vänder sig inte till ägare av värmesystem i kate- gorin småhus eller till värmepannor i fjärrvärmesystem eller andra större panncentraler. Inte heller ägare till berg- eller andra typer av värme- pumpar berörs eftersom dessa inte eldas med något bränsle. Delar av materialet och de planerade aktiviteterna ska kunna användas för effek- tivisering och utbyte av pannor uppemot 1 MW.