prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — Förslagen handlar om ändringar av sparandedirektivet och nya direktiv avseende administrativt samarbete i fråga om beskattning och indrivning samt avtal med ett antal närliggande tredjeländer om bl.a. informationsutbyte på skatteområdet. Även det löpande arbetet med uppförandekoden för företagsbeskattning ingår som en del i detta arbete. De olika förslagen inom området för god förvaltning i skattefrågor behandlades som ett samlat paketförslag. På grund av låsningar i rådet rörande sparandedirektivet och tredjelandsavtalen kunde dock inte paketet som helhet antas. antogs därför indrivningsdirektivet i en separat överenskommelse och handräckningsdirektivet antogs formellt . Av de kvarstående frågorna valde rådet att prioritera Skr. 2011/12:105 förhandlingar om ändringarna i sparandedirektivet. Sedan det nuvarande sparandedirektivet började tillämpas har det visat sig finnas vissa kryphål, varför kommissionen lämnade ett förslag till ändringar i direktivet (se faktapromemoria 2008/09:FPM71). Ändringarna innebär bl.a. att även betalningar som går via vissa obeskattade juridiska konstruktioner, såväl inom som utanför EU, till fysiska personer inom EU, ska omfattas av direktivet. Dessutom avses tillämpningsområdet utökas till att bl.a. omfatta vissa livförsäkringar. Förändringarna syftar också till att höja kvaliteten på den information som utbyts så att den fysiska person som mottar en räntebetalning med större säkerhet kan identifieras. har flera försök gjorts i rådet att komma vidare i processen med ändringar i sparandedirektivet, men någon överenskommelse har ännu inte träffats. Samråd har ägt rum med . Skatteåtgärder som innebär en påtagligt lägre effektiv beskattningsnivå än den som normalt tillämpas i en medlemsstat ska granskas enligt uppförandekoden. Medlemsstaterna åtar sig enligt uppförandekoden att inte införa nya skadliga skatteåtgärder samt att se över nuvarande bestämmelser (frysning). Vidare ska medlemsstaterna avveckla de skatteåtgärder som bedöms vara skadliga (avveckling). En särskild högnivågrupp, uppförandekodgruppen, inom rådet har inrättats för att genomföra uppförandekodens bestämmelser. Vissa andra frågor inom kodens ram ska därutöver behandlas enligt gruppens arbetsprogram (antimissbruk, förhållandet till tredjeland, öppenhet och informationsutbyte om internprissättning samt administrativ praxis). Gruppen lämnar varje halvår en rapport som antas av rådet. Samråd i frågan skedde med inför . 15.5.1En gemensam konsoliderad bolagsskattebas Kommissionen överlämnade ett förslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas () på EU-nivå till (se faktapromemoria 2010/11:FPM96). Ett av huvudsyftena med förslaget är enligt kommissionen att lösa problemen med internprissättning och gränsöverskridande förlust- Enligt förslaget ska CCCTB fungera parallellt vid sidan av Skr. 2011/12:105 nuvarande nationella bestämmelser och det ska vara frivilligt dvs. företagen ska kunna välja om de vill bli beskattade enligt de vanliga nationella skattereglerna eller enligt CCCTB. Modellen innebär att en gemensam skattebas räknas fram för alla i en koncern. Basen kommer därefter att fördelas på ett schablonmässigt sätt mellan dessa företag. Företagen ska alltså beskattas utifrån en schablonmässigt fördelad vinst och inte utifrån den verkliga vinsten. Varje stat tillämpar sedan sin bolagsskattesats på sin andel av skattebasen. har förslaget behandlats på ett antal möten i rådets arbetsgrupp för skattefrågor och en gång i rådets högnivågrupp för skattefrågor. Överläggning har ägt rum med skatteutskottet . 15.5.2Ändringar i ränte- och royaltydirektivet Kommissionen lämnade ett förslag till ändringar avseende ränte- och royaltydirektivet. Det grundläggande syftet med direktivet är att undvika dubbelbeskattning av ränte- och royaltybetalningar mellan närstående bolag som hör hemma i olika medlemsstater. Ändringsförslaget syftar till att lösa några av de problem som uppstår på grund av direktivets begränsade tillämpningsområde och att tydliggöra förutsättningarna för att omfattas av undantaget från skatteplikt (se faktapromemoria 2011/12:FPM45). Förslaget har ännu inte behandlats av rådet. EU:s budget omfattar den europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. verkar för en budgetrestriktiv linje och vill se en årsbudget med betalningsnivåer som baseras på realistiska prognoser och tillräckliga marginaler för att möjliggöra hantering av oförutsedda händelser. arbetar också för en mer rationell och ekonomiskt försvarbar användning av EU:s medel och önskar därför genomföra strukturellt inriktade besparingar. EU-budgetens inriktning och nivå bestäms dels av den fleråriga budgetramen som anger ramar för samtliga utgifter och åtaganden under varje utgiftsrubrik för en sjuårsperiod, dels av EU:s årliga budgetprocess. Utgifterna bestäms även av de nivåer som fastställs i det löpande lagstiftningsarbetet i EU. EU:s budget omfattade ca i s.k. åtagandebemyndiganden (ca ) och ca (ca ) i betalningsbemyndiganden. området hållbar tillväxt (rubrik 1) utgjorde av EU- budgeten, varav sammanhållningspolitiken uppgick till . Jordbrukspolitiken (rubrik 2) utgjorde av EU-budgeten och utrikespolitiska åtgärder, främst i form av bistånd, utgjorde liksom de administrativa utgifterna för EU:s olika institutioner vardera av budgeten. Områdena frihet, säkerhet, rättvisa och medborgarskap (rubrik 3) utgjorde av budgeten. Årsbudgetförfarandet inleddes med att kommissionen presenterade sitt budgetförslag . Förslaget innebar en ökning av åtaganden om betalningar jämfört med budgeten till . Anslagen för betalningar föreslogs öka till . antog rådet med kvalificerad majoritet sin läsning av budgetförslaget. I förhållande till budgeten innebar rådets läsning en ökningstakt på för åtaganden vilket uppgår till och för betalningar, vilket uppgår till . , tillsammans med ett antal andra medlemsstater valde att inte stödja detta förslag då det inte ansågs vara tillräckligt restriktivt. Detta ansågs vara särskilt viktigt i en situation där medlemsstaterna har höga krav på konsolidering av sina offentliga finanser. antog sin behandling av förslaget, i vilket såväl åtagandesom betalningsanslagen föreslogs öka något mer än i kommissionens ursprungliga förslag, till . Därefter vidtogs ett förlikningsförfarande mellan och som resulterade i en överenskommelse som innebär att gick på rådets linje vad gäller betalningsanslagen som 2012 därmed uppgår till ca . Åtagandeanslagen uppgår till . Uppgörelsen innebar en lägre ökning än den som beslutades budget. I reala termer är budgetnivån i stort sett oförändrad jämfört med föregående år. Ökningen ligger därmed i linje med kraven som och ett antal budgetrestriktiva medlemsstater ställde till kommissionen om att ökningen i budgeten successivt ska minska års nivå inför förhandlingen om nästa fleråriga budgetram. För statens budget innebär uppgörelsen att EU-avgift blir lägre 2012 än vad som hade beräknats i budgetpropositionen . I samband med slutförhandlingen om årsbudgeten antog rådet och även en deklaration rörande finansieringen av utgiftsökningar för den experimentella fusionsanläggningen . Deklarationen uttrycker rådets och ambition att komma överens om finansieringen av utgiftsökningarna på totalt . Vid trilogen nådde , rådet och kommissionen en preliminär överenskommelse om utkast till gemensamma slutsatser om finansieringen av ITER samt beslut om revidering av den fleråriga budgetramen därefter. Vid slutlig omröstning i rådet lade tre länder, däribland , ned sina respektive röster och övriga medlemsstater gav sitt stöd för förslaget som preliminärt överenskoms vid trilogen. Sex länder, inklusive , lade även fram en deklaration som dels Skr. 2011/12:105 framhäver vikten av reell omprioritering av behovet 2013, dels uppmanar kommissionen att i budgetförslaget 2013 fastställa de anslag som behövs för ITER utan att använda negativ reserv, flexibilitetsinstrument eller marginaler. Överläggningar respektive samråd om EU:s årsbudget hölls med finansutskottet och inför rådets läsning av budgetförslaget samt inför förlikningen. 16.2Sveriges EU-avgift och återflöde Den svenska EU-avgiften bestäms utifrån betalningsanslagen på EU:s årsbudget. I budgetpropositionen beräknas den svenska avgiften uppgå till . EU-avgift fördelar sig på fem olika avgifter. uppgår dessa enligt prognosen i budgetpropositionen till för tullavgiften, för sockeravgiften, för den mervärdesskattebaserade avgiften, för den BNI-baserade avgiften samt för finansieringen av budgetreduktion. Dessa belopp är beräknade efter särskilda avgiftsreduktioner. Enligt kommissionens årliga redovisning av fördelning av återflöde från EU-budgeten uppgick återflödet till till sammanlagt ca . Återflödet fördelade sig huvudsakligen på gårdsstöd till lantbrukare (), EU-finansiering av landsbygdsprogrammet (), bidrag från () samt bidrag från (). 17 Skydd av EU:s finansiella intressen fäster stor vikt vid att kommissionen och medlemsstaterna tar ett gemensamt ansvar för en effektiv och korrekt hantering och användning av EU-medel samt aktivt arbetar för att skydda EU:s finansiella intressen. 17.1 Hantering och användning av EU-medel Kommissionen presenterade sin årliga rapport om skydd av EU:s ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning. fattar en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits av kommissionen på unionsnivå och av medlemsstaterna på nationell nivå samt en samman- ställning av resultaten från bedrägeribekämpningsarbetet . Regeringen lämnar ett intyg till med en bedömning om EU-räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande och intygar att det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen i . på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanteringen av EU-medel, revisionsutlåtanden Skr. 2011/12:105 och uttalanden från granskningar av myndigheternas räkenskaper och deras interna styrning och kontroll. Myndigheterna har inte redovisat några allvarliga brister avseende hanteringen av EU-medel för varpå regeringen har lämnat följande intygande: -Rättvisande räkenskaper: Sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. -Betryggande intern styrning och kontroll: Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. 17.2Revisionsrättens årsrapport samt ansvarsfrihet för kommissionen presenterar Europeiska revisionsrätten sin årsrapport för budgetåret innan. Den rapport som presenterades behandlar således . Revisionsrättens slutsatser ligger till grund för den rekommendation som rådet ska lämna till om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för det aktuella budgetåret. Detta görs vid ett rådsmöte . beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2009. Samråd med skedde . och två andra medlemsstater lade ner sina röster vid omröstningen i Ekofin. Övriga medlemsstater ställde sig bakom rekommendationen. Rådets rekommendation kompletterades av slutsatser innehållande rådets bedömning av läget och utvecklingen samt krav på åtgärder från kommissionens sida för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten konstaterat. beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2009. Regeringen informerade om innehållet i revisionsrättens årsrapport avseende 2009 och de åtgärder regeringen vidtagit med anledning av revisionsrättens iakttagelser i Årsredovisning för staten 2010 (regeringens skrivelse 2010/11:101). presenterade revisionsrätten årsrapporten avseende . Rapporten presenterades för av revisionsrätten . lämnar revisionsrätten en revisionsförklaring med reservation vad gäller genomförandet av EU:s budget. Revisionsrätten lämnar dock ett uttalande utan reservation om EU:s räkenskaper. Revisionsrättens granskning visar att betalningarna från budgeten innehåller väsentliga fel för två utgiftsområden Jordbruk och naturresurser samt Sammanhållning, energi och transport. För övriga utgiftsområden understiger felen revisionsrättens gräns för väsentliga fel på . För del innehåller inte rapporten någon kritik. omnämns på ett fåtal ställen i rapporten. EU-samarbetet på statistikområdet syftar till att harmonisera statistiken i medlemsstaterna så att den kan användas för att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera EU:s politik. Kommissionen presenterade ett meddelande om en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken (se faktapromemoria 2010/11:FPM107). Bakgrunden till meddelandet är de kvalitetsbrister som upptäckts i det europeiska statistiksystemet . antog slutsatser utifrån meddelandet vid sitt möte . Kommissionen () presenterade också lägesrapporter om genomförandet av handlingsplanen för att komma till rätta med statistiska, institutionella och förvaltningsmässiga brister i . Lägesrapporterna visar på fortsatta brister när det gäller ansvaret för styrningen av den grekiska statistikmyndigheten. och rådet beslutade om ny lagstiftning beträffande förstärkt ekonomisk styrning vilket bl.a. innebär att medlemsstaterna ska säkerställa de nationella statistikmyndigheternas yrkesmässiga oberoende (se faktapromemoria 2010/11:FPM7). Det europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB) presenterade sin tredje årsrapport till och rådet om hur medlemsstaterna och följer uppförandekoden för europeisk statistik. Uppförandekoden består av ett antal principer som ska tillämpas vid framställningen av gemenskapsstatistik. ESGAB konstaterar att vissa förbättringar skett vad gäller efterlevanden av uppförandekoden. ESGAB noterar dock att av de förbättringsåtgärder som föreslogs i den första utvärderingsrundan 20062008 fortfarande återstår att genomföra. antog slutsatser om EU-statistik. Slutsatserna innehåller en bedömning av utvecklingen inom de områden som rådet tidigare pekat ut som prioriterade. Det handlar om att stärka det yrkesmässiga oberoendet i det europeiska statistiska systemet och att öka trovärdigheten till den officiella statistiken. Det handlar också om att minska kostnaderna för uppgiftslämnarna till statistiken. Ett annat prioriterat område är effektivare statistikproduktion genom ökad användning av administrativa uppgifter och mer sammanhållna statistiksystem än . Det krävs också förenklingar och tydliga prioriteringar utan att ge avkall på statistikkvaliteten och tillgången på statistisk för EU-behov. påbörjades förhandlingar om förslaget till förordning om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i EU och om förslaget till förordning om europeisk statistik om trygghet mot brott (se faktapromemoria 2010/11:FPM140 och 2010/11:FPM63). Överläggningar med justitieutskottet om förslaget till förordning om europeisk statistik om trygghet mot brott ägde rum . Samråd med om rådsslutsatser om EU-statistik ägde rum . Information till finansutskottet om rådsslutsatser om EU-statistik gavs . DEL 5 RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR I ett europeiskt område med verklig rättvisa ska medborgarna och företagen fritt kunna hävda sina rättigheter. Den främsta målsättningen med det civilrättsliga samarbetet är att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter för att undanröja hinder som följer av de rättsliga och administrativa systemens olikheter. En hörnsten i det civilrättsliga samarbetet är ömsesidigt erkännande av domar. Målsättningen i den delen är fri rörlighet för domar inom unionen. Den s.k. I-förordningen innehåller regler om behörig domstol och om erkännande och verkställighet av avgöranden på privaträttens område. presenterade kommissionen ett förslag till revidering av förordningen. Förslagets syfte är att underlätta handläggningen av gränsöverskridande tvister och att förbättra den fria rörligheten av domar och andra domstolsavgöranden i EU (se faktapromemoria 2010/11:FPM68). I förslaget avskaffas med några undantag det s.k. exekvaturförfarandet, som innebär att verkställighet av ett domstolsavgörande meddelat i en annan medlemsstat måste föregås av ett domstolsbeslut varigenom avgörandet förklaras för verkställt. Förslaget innebär också att förordningens behörighetsbestämmelser utvidgas till att i vissa fall omfatta svarande med hemvist utanför EU. I förslaget finns vidare bestämmelser som syftar till att förstärka effekten av avtal om val av domstol (s.k. prorogationsavtal) och skiljeavtal. Regeringen har instämt i förslagets övergripande målsättning att handläggningen av gränsöverskridande tvister och att den fria rörligheten gällande domar i EU bör förbättras. Förslaget har förhandlats i rådsstrukturen. har information lämnats till och överläggningar ägt rum med civilutskottet. Dessutom har samråd ägt rum med . Europeisk kvarstad på bankmedel Kommissionen har arbetat med ett initiativ till ett gränsöverskridande förfarande inom EU för kvarstad på bankmedel. mars anordnade kommissionen ett möte för nationella experter där ett utkast till en förordning diskuterades. förslag till en förordning om europeisk kvarstad på bankmedel (se faktapromemoria 2011/12:FPM153). Förslaget innebär att det inrättas ett enhetligt europeiskt förfarande för Skr. 2011/12:105 kvarstad på bankmedel, som är tillämpligt vid gränsöverskridande tvister på privaträttens område och som gäller vid sidan av nationell lagstiftning om kvarstad. I förslaget finns även enhetliga regler om verkställighet av kvarstadsbeslut som har meddelats med stöd av förordningen. Regeringen har välkomnat förslaget, som syftar till att förbättra förutsättningarna för att driva in skulder över gränserna. Förslaget har remitterats till berörda myndigheter och organisationer i . Förhandlingar i rådsarbetsgrupp har inletts och förväntas pågå . Samråd har ägt rum med och civilutskottet har informerats om förslaget. 19.3Kollektiv prövning inom EU Kommissionen genomförde ett offentligt samråd om en gemensam strategi för kollektiv prövning inom EU. Syftet med samrådet var att identifiera gemensamma principer för kollektiv prövning och undersöka hur de kan passas in i de 27 medlemsstaternas nationella system. Samrådsdokumentet var utformat som ett frågeformulär och innehöll inga förslag. lämnade sitt svar till kommissionen (Ju2011/1404/DOM). Det huvudsakliga innehållet i svaret hade redovisats för civilutskottet. Kommissionen analyserar nu resultatet av samrådet och har aviserat att ett meddelande kommer att presenteras . 19.4Europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område Det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område inrättades . Nätverkets uppgift är att underlätta det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaternas domstolar och andra myndigheter. Sex möten har hållits i nätverket . Vid mötena har diskussioner förts om uppkomna rättsliga frågeställningar vid tillämpningen av olika europeiska privaträttsliga instrument. Medlemsstaterna i EU samarbetar sedan ett tiotal år för att genom it förbättra medborgares, företags och rättstillämpares tillgång till nationella rättsliga förfaranden och till statliga register och presentera denna information på en enhetlig webbplats. Samarbetet kallas e-Justice. Dessutom publiceras medlemsstaternas nationella lagar och rättsfall (rättsinformation) samt EU-rätt. Detta samarbete kallas e-Law. e-Justice - Medborgarservice via informationsteknik Rådet antog 2008 en handlingsplan för e-Justice som sträcker sig . Den syftar till att skapa och förbättra tillgången till information om nationella rättsliga förfaranden och till statliga register via en webbplats. För att samordna och förverkliga rådets sektorsöverskridande mål finns rådsarbetsgruppen e-Justice. Arbetsgruppen ansvarar för genomförandet av handlingsplanen. På den kontinuerligt växande webbplatsen e-Justice- portalen publiceras (på 22 språk) den överenskomna informationen om rättsväsenden och register. Där finns 88 faktasidor som rör civil- och straffrättsliga frågor som kommissionen förvaltar och 16 faktasidor som medlemsstaterna förvaltar. beslutade rådet att även det privaträttsliga nätverket ska publicera sin information på e- Justiceportalen. e-Law tillgång till lagar och rättsfall via informationsteknik För samarbetet med att publicera nationella lagar och rättspraxis (rättsinformation) saknas egentliga styrdokument, men 2009 antog rådet slutsatser om ett sökordssystem för EU-länders nationella rättsfall som har anknytning till (). har ännu inte tagit ställning till deltagande i ECLI. För gräns- och språköverskridande publicering av nationell lag finns webbplatsen N-Lex där deltar med . För publicering av EU:s rättsinformation i EU:s officiella tidning (EUT) finns webbplatsen EUR- . e-Juridikportalen används inte för publicering av rättsinformationen. har rådet och arbetsgruppen för e-Law bedrivit ett intensivt arbete med frågan om kungörande av EUT direkt i elektronisk form. Arbetet kommer sannolikt att avslutas . 19.6Arbetsgruppen för civilrätt (allmänna frågor) I arbetsgruppen behandlas löpande en rad övergripande frågor. har bl.a. frågorna om EU:s tillträde till om underhållsskyldighet och om EU:s tillträde till umgängeskonvention diskuterats. Frågor om förhandlingsmandat för kommissionen rörande internationella avtal och EU:s externa relationer behandlas löpande. 19.7 Makars och partners förmögenhetsförhållanden presenterade kommissionen två förslag till förordningar på Det är fråga om förslag till förordning om makars förmögenhetsförhållanden och förslag till förordning om förmögenhets- rättsliga verkningar av registrerade partnerskap. regler om behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet i frågor om makars respektive registrerade partners förmögenhets- I praktiken rör det främst frågor om bodelning och andra slags ekonomiska uppgörelser mellan makar eller partners i samband Skr. 2011/12:105 med laglig separation eller dödsfall. Regleringen omfattar även den löpande förvaltningen av makars respektive registrerade partners egendom, så som t.ex. bodelning under bestående äktenskap eller partnerskap. Förslagen syftar till att skapa rättslig klarhet för internationella par och förenkla hanteringen av främst bodelningsärenden oavsett var i egendomen finns. Regeringens bedömning är att det finns ett stort praktiskt behov av gemensamma internationellt privaträttsliga regler i fråga om de förmögenhetsrättsliga verkningarna av äktenskap respektive registrerade partnerskap. Sådana regler kan för den enskilde medborgaren vara av märkbar nytta. Regeringen välkomnade därför att förslagen lagts fram. Förhandlingar i rådsarbetsgrupp har pågått och förväntas pågå under i vart fall hela 2012. och civilutskottet har informerats om förslagen. Kommissionens förslag till förordning om gränsöverskridande arvsfrågor presenterades 2009 (se faktapromemoria 2009/10:FPM55). I förslaget finns bestämmelser om vilken domstol som ska vara behörig, vilket lands lag som ska tillämpas samt om erkännande och verkställighet av avgöranden i frågor om arv. Vidare innehåller förslaget regler om införandet av ett europeiskt arvsintyg, en legitimationshandling som visar vilka som ärver en viss person eller har rätt att ta hand om egendomen. Syftet med förslaget är att förenkla hanteringen av gränsöverskridande arvsärenden och öka förutsebarheten och rättssäkerheten för dem som berörs av sådana ärenden. Regeringen har välkomnat att ett förslag har lagts fram eftersom det finns ett reellt praktiskt behov av EU-regler på området. Förhandlingar i rådsarbetsgrupp har pågått och befinner sig nu i ett slutskede. Vid rådet nåddes en politisk överenskommelse om de huvudsakliga frågeställningarna. Vid rådsmötet träffades en allmän överenskommelse om nästan alla artiklar i förordningen. I rådet återstår därmed en diskussion om några utestående frågor innan en eventuell överenskommelse om hela förordningen kan träffas med .