prop · GZ03145 · 2012-06-26 00:00:00 — Även om de aktiviteter som genomförts inom projektet inte längre finns kvar kan de verksamheter som bedrivits under projektets gång varit av stor vikt för dem som varit delaktiga. Ett exempel på det är de somaliska ungdomar som är föreningsaktiva och har engagerat sig i miljöfrågor och utbildats till miljöambassadör för att utbilda andra unga och i skolor. Erfarenheterna från projekten lever vidare I denna kategori finns projekt där man exempelvis har tagit fram en metod eller en handlingsplan som används i organisationen, till vilken 26 projekt kategoriserats. Erfarenheterna tas till vara men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning det sker. Majoriteten av de projekt som 2011 återfinns i denna kategori handlar om informa- tion, nya metoder och arbetssätt och att skapa arenor. I många av pro- jekten går dessa hand i hand. Ett exempel på detta är projektet för Hälsa och integration som genomförts av Röda korset Sydost. Pro- jektet har utarbetat hälsoguider för att med hjälp av hälsosamtal under- lätta för nyanlända och uppmärksamma eventuella hälsobehov som dessa ger uttryck för. Kategori 4 Verksamheten lever vidare I denna kategori finns projekt där verksamheten lever vidare. Den finan- sieras av organisationen själv alternativt helt eller delvis av kommunala, landstingskommunala eller statliga medel. Ett exempel är föreningen som driver Convictus Hälsocafé där hivpositiva missbrukare kan få mat och omvårdnad. Föreningen fortsätter med sin volontärverksamhet i samverkan med Beroende Cent- rum , Rainbow , Smittskydd och inform- ationskliniken på . och står för lokalkostnaderna. Ett annat exempel är organisationen tiga barn och ungdomar som syftar till att främja fysisk aktivitet och god hälsa hos överviktiga barn och unga. Verksamheten samarbetar med skolsköterskor och finansieras av . Av de sammanlagt 46 projekt som lever vidare finansieras 33 av offentlig sektor som använder metoden, köper in tjänster eller ger eko- nomiskt bidrag. I andra fortsätter organisationen det arbete som påbör- jats. De verksamheter som bedrivs handlar i huvudsak om olika metoder som tagits fram men också om information och stöd. projekten riktar sig till personer med funktionsnedsättning. 2011/12:145 samverkade redan på ett tidigt stadie med offentlig sektor. Uppföljningen av redovisade projekt visar att av projekten lever vidare i någon form (kategori 3 och 4) och att det i huvudsak finns tre bidragande faktorer till i vilken mån en organisation lyckas genom- föra sitt projekt så att erfarenheter och kunskaper tas till vara: -Att förankra sitt projekt både inom den egna organisationen och externt är en viktig förutsättning för att erfarenheterna ska kunna leva vidare. Förankring är viktig både på lednings- och verksamhetsnivå såväl i den egna organisationen som hos aktörer man ska samarbeta med eller som kan vara tänkbara finansiärer . Inte minst viktigt är att den tänkta målgruppen för projektet är med och påverkar utformningen av verksamheten. -Dokumentation är en annan avgörande faktor för att kunna ta tillvara erfarenheter och kunskaper. Att dokumentera och sätta ord på sitt ar- bete är värdefullt både för att utveckla den egna verksamheten och för att sprida erfarenheterna vidare. -En ofta underskattad faktor när det gäller projektledararbete är tiden att engagera och förankra en projektidé för att genom- föra den tar tid. har Arvsfondsdelegationen kategoriserat nästan 700 slut- redovisade projekt, se tabell 19. Närmare hälften, , av projektens erfarenheter (kategori 3 och 4) lever enligt slutredovisningen vidare i någon form. projekt ur ett jämställdhetsperspektiv. gör kansliet en särskild uppföljning av vilka projekt som riktar sig till enbart män respektive kvinnor och antal projekt som 2011/12:145 har manliga respektive kvinnliga projektledare. I de projekt som slut- redovisades var av projektledarna kvin- nor. Det finns ingen större skillnad i vilken typ av organisationer eller vilken typ av verksamhet som män respektive kvinnor är projektledare för. Arvsfonden uppmärksammar därutöver jämställdhetsperspektivet i såväl handläggning av ärenden som de utvärderingar som initieras. Av de projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade medel till riktar sig sex enbart till män. Majoriteten av dessa projekt handlar om att bryta med kriminalitet och våld. Exempelvis kan pro- jekt PASSUS nämnas där unga män kan få hjälp att lämna kriminella gäng och Mansmottagningen mot våld i som utvecklar ett pappaprogram. Ett annat exempel på projekt som riktar sig till enbart män är mottagning för unga män, en psykoterapimot- tagning med enbart manliga terapeuter. Tjugoåtta projekt riktar sig till enbart flickor eller kvinnor. Av dessa drivs sju av idrottsföreningar och sex av kvinnoorganisationer. Sex pro- jekt vänder sig till unga kvinnor med invandrarbakgrund och har som syfte att arbeta med exempelvis hedersrelaterat våld eller att bryta utan- förskap. Sex av projekten har som fokus på att upptäcka och stödja unga kvinnor som utsätts för våld och övergrepp. , Tjejers rätt i samhället, som driver ett projekt för ungdomar i särskolan som lever med hedersrelaterade normer och värderingar och föreningen som i projektet stödgrupp för tjejer utsatta för sexuella övergrepp, arbetar med att ta fram en modell för hur tjejjouren ska bedriva stödverksamhet i grupp för tjejer som varit utsatta för sexuella övergrepp. Flera av de idrottsföreningar som fått stöd vill i sina projekt öppna upp för att engagera flickor i exempelvis fotboll, skate och motorsport. Arvsfondsdelegationen anlitar särskilda utvärderare för projektutvärde- ringar. Projektens dokumentation, enkäter och telefonintervjuer samt projektbesök och intervjuer används som underlag för dessa utvärde- ringar. Tre utvärderingar som omfattar sammanlagt 139 projekt avslutades . I det följande redovisas kortfattat de viktigaste slutsatserna i respektive utvärdering. Allmänna arvsfonden och ett samhälle i förändring Det primära syftet med studien har varit att placera in Allmänna arvsfon- dens verksamhet i den komplexa organisatoriska, sociala och socialpoli- tiska utvecklingen . gavs en första skrift ut om Allmänna arvsfondens historia, Arvspolitik och sociala frågor, som be- handlade de första decennierna av verksamheten och då med anledning av att man firade fondens 80-åriga tillvaro. Den nu aktuella skriften har en inriktning mot tiden och . Syftet med studien är att ge kunskap om Arvsfondens verksamhet och arbetsformer under de gångna 80 åren och ge en inblick i de sociala pro- blem som funnits. Den visar också vilken roll Arvsfonden spelat för att Skr. 2011/12:145 påverka och driva fram sociala förändringar. Heder och det civila samhällets metoder beviljade Arvsfonden bidrag till 22 projekt som rör flickors och pojkars villkor som följd av att de hamnat i kläm mellan två kulturer. En majoritet av projekten rör ungdomars utsatthet som följd av att de utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck. Bland de organi- sationer som fått bidrag finns både organisationer bildade på etnisk grund som i och , men också mer etablerade svenska organisationer som . Projekten har arbetat med stöd och hjälp till enskilda individer, gett utrymme till att testa och förändra egna normer och värderingar och att bedriva informationsarbete. En övergripande slutsats av det individuella stödarbetet är att det är ett ytterst krävande arbete och att det visade sig vara svårare än väntat att vägleda ungdomar för att åstadkomma attitydförändringar. Studien visar att en grundförutsättning för att kunna arbeta med attityder är att mål- gruppen är delaktig i att utforma de metoder som används och att dess röst blir hörd. Ingenting om oss utan oss fördelade Arvsfonden bidrag till 117 projekt som handlar om människor med psykisk funktionsnedsättning. Närmare tre fjärdedelar har brukarorganisationer som huvudsökande. Studien visar att Arvsfondens stöd till brukarorganisationer gör det möjligt för dem och deras medlemmar att själva ansvara för den kunskap och de insatser som de vill förmedla till sina medlemmar: professionella och allmänhet. Forskarna menar att Arvsfonden genom dessa projekt bidragit till ett ökat brukarinflytande och att människor som deltagit i projekten med egen erfarenhet av psykiatrisk vård mött psykiatrins och perso- nal på jämbördig nivå. Det finns dock enligt forskarna en risk att genus- frågor, problematik kring utländsk härkomst och andra särskiljande fak- torer hamnar i skymundan för den funktionsnedsättning som förenar personerna inom projektet. påbörjades fem nya tematiska utvärderingar omfattande 325 projekt kring utvecklingsstörning inom områdena kultur, information och stöd, projekt om unga och kriminalitet samt projekt kring socialt före- tagande. Även de projekt som inte helt lyckats uppnå sitt mål kan ge viktig kun- skap. Att sprida kunskaper och erfarenheter från projekten är i första hand en uppgift för de organisationer som får projektstöd. I anvisning- arna för ansökan understryks därför att projektansökan bör innehålla en plan för dokumentation och erfarenhetsspridning. 2011/12:145 Som nämnts under avsnitt 6.1 informerar Arvsfondsdelegationen löpande och på olika sätt om sin verksamhet och om projekten. Målet för Arvsfondsdelegationens arbete med erfarenhetsspridning är att sprida resultaten till i första hand organisationer som bedriver ideell verksamhet och till bl.a. kommuner och landsting för att de ska kunna ta till sig och börja använda nya metoder och modeller som utvecklats med stöd ur Allmänna arvsfonden. Erfarenheter från avslutade projekt sprids även inom . Arvsfondsdelegationen sprider information om projekt och erfaren- heter genom sin webbplats, som bl.a. innehåller en projektdatabas med beskrivningar av pågående och avslutade projekt. Projektdatabasen syftar till att kontakter kan knytas mellan pågående projekt på olika platser i landet och till att vara en källa till tips och idéer. Rapporterna från de utvärderingar som avslutats finns publi- cerade i fulltext på webbplatsen. De presenteras också vid seminarier där utvärderarna tillsammans med ett antal projekt delger sina resultat och erfarenheter. Seminarierna vänder sig till , andra myn- digheter och organisationer samt de projekt som ingår i studien. hölls tre seminarier. Sammanlagt har 160 personer från , , myndigheter och organisationer deltagit i seminari- erna. Ett seminarium har genomförts tillsammans med tvär- politiska Handikappforum och ett i samverkan med . Andra myndigheter som exempelvis och har i sina utredningar tagit del av och spridit erfarenheter från Arvsfon- dens projekt och utvärderingar. laddades samtliga utvärde- ringsrapporter och all övrig information om utvärderingsverksamheten ner drygt 30 000 gånger. Utvärderingsrapporten och muslimer i laddades ner 4 415 gånger, utvärderingarna kring unga och kri- minalitet laddades ner 3 500 gånger och rapporten om neuropsykiatriska diagnoser laddades ner 1 800 gånger. 7Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling till projekt efter ansökan till Arvs- Det är den näst största summan som fördelats inom Att den totala summan förde- lade medel steg bedöms delvis bero på att den generella kvaliteten på inkomna/bedömda ansökningar förbättrats, samt att Arvsfondsdelegationens kanslis organisation stabiliserats , efter att ha varit föremål för flera organisatoriska föränd- ringar som sannolikt påverkade resultatet. Stödet har fördelats på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom ramen för de av regeringen prioriterade områdena. Regeringen ser positivt på det arbete som har inletts av Arvsfonds- delegationens kansli med att förbättra och säkra kvaliteten i arbetet, och ser det som angeläget att detta arbete fortsätter. Regeringen ser också positivt på att Arvsfondsdelegationen under de haft särskilda satsningar på barns och ungdomars del- aktighet och inflytande m.m. Det är särskilt glädjande att beviljade medel till projekt till förmån för barn har ökat till ett belopp som är det Regeringen understryker att det är angeläget att man även fortsättningsvis strävar efter att upprätthålla en hög medelstill- delning till målgruppen. Regeringen anser att informationsinsatser bör övervägas för att ytterligare öka kännedomen om Allmänna arvsfonden. Regeringen ser positivt på årets ökning av beviljade medel till lokal- stödsprojekt liksom på den satsning på detta område som har lanserats, liksom på att Arvsfondsdelegationen planerar att från och med 2013 genomföra en särskild satsning med fokus på personer med Regeringen ser slutligen positivt på att Arvsfondsdelegationen under 2011 gav in en samlad redogörelse för sin strategi för uppföljning och utvärdering till regeringen. Regeringen bedömer att denna strategi bör kunna utvecklas ytterligare. Skälen för regeringens bedömning Arvsfondsdelegationens driftskostnader i förhållande till verksamheten ökade med per beslut , vilket motsvarar knappt , se avsnitt 2.4. De ökade förvaltningskostnaderna under den senaste femårsperioden beror på den förstärkning av Arvsfondsdelega- tionens kansli som genomförts successivt . Ett antal åtgärder har genomförts eller planeras som syftar till att säkra en höjd kvalitet i Arvsfondsdelegationens ärendehantering. nomtjänst har tillsatts , med ansvar för kvalitet såväl inom kansliet som mot projekten. Ett nytt ärendehanteringssystem förbereds, som kommer att medföra att ansökningar görs on-line och blir kompletta från första början. Den community som har lanserats kan ge allmänheten och andra potentiella finansiärer en god insyn i de projekt som får eko- Regeringen ser positivt på det arbete som inletts av kansliet och ser det som angeläget att det fortsätter. Vad gäller kostnader för administration, bedömer regeringen att dessa är rimliga i förhållande till de medel som Arvsfondsdelegationen beslutar Arvsfondsdelegationen bör även fortsättningsvis arbeta för att säker- ställa att verksamheten bedrivs kostnadseffektivt. Arvsfondsdelegationen bör i sin verksamhetsberättelse också redovisa utvecklingen av handlagda ärendens komplexitet och volym. Arvsfondsdelegationen fördelade i projektmedel , vilket är en ökning med jämfört med året Det är det näst högsta belopp som någonsin har fördelats av Arvs- Det år då mest pengar fördelades var 2009. Den minskning som ägde rum bedömdes i förra årets skrivelse vara kopplad till att genomgått flera orga- nisatoriska förändringar. Att den totala summan fördelade medel återigen steg , bedöms delvis bero på att kansliets organisation stabili- serades . I övrigt är ökningen sannolikt ett resultat av att de ansökningar som har kommit in/behandlats har varit av högre kvalitet rent generellt . Också det faktum att mer än en tredjedel av ansökningarna beviljades stöd talar för en positiv trend vad gäller ansökningarnas kva- litet. Det är positivt att de ansökningar som kommer in håller en hög kvalitet, och det är angeläget att denna utveckling fortsätter. Tilldelningen av medel ökade för samtliga målgrupper jämfört med . Medelstilldelningen till förmån för gruppen barn ökade med , för gruppen ungdomar med drygt 17 miljoner och för gruppen personer med funktionsnedsättning med . Vad gäller fördelningen av medel till målgruppen barn är detta den högsta nivån i Arvsfondens historia. Regeringen, som i de senaste årens skrivel- ser angivit att det är önskvärt att medelstilldelningen till denna målgrupp ökar, ser givetvis detta som mycket positivt. Regeringen understryker att det är angeläget att man även fortsättningsvis, efter det att den särskilda satsningen Fördel barn upphör , strävar efter att upprätt- hålla en hög medelstilldelning till målgruppen. Antalet inkomna ansökningar om projektmedel minskade , från 1 425 till 1 240 stycken. Regeringen har tidigare angivit att det är angeläget att antalet inkomna ansökningar ökar , liksom att ansökningarna håller en hög kvalitet. Mot bakgrund av de senaste årens utveckling understryker regeringen vikten av att antalet inkommande ansökningar bör öka , och att inform- ationsinsatser bör övervägas för att ytterligare öka kännedomen om All- männa arvsfonden. Regeringen bedömer att det i sig inte finns någon motsättning mellan ett högt antal inkomna ärenden och att sträva efter att de ansökningar som kommer in ska hålla hög kvalitet. Som ovan nämnts har alltså tilldelningen av medel ökat till samtliga tre målgrupper. Den målgrupp till vilken tilldelningen ökat minst är personer med funktionsnedsättning. Ökningen till denna grupp uppgår till 2011 från 2010. Om emellertid projekt som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning räknas in under de medel som tilldelats målgruppen personer med funktionsnedsättning, uppgår det totala beloppet som har tilldelats mål- gruppen till , vilket skulle motsvara av de projektmedel som betalades ut . Regeringen ser positivt på att Arvsfondsdelegationen planerar att genomföra en särskild satsning med fokus på personer med funktionsnedsättning. Regeringen noterar i detta sammanhang att det även funnits ett antal projekt som avser äldre personer inom ramen för målgruppen personer med funktionsnedsättning, även om äldre personer inte är en särskild målgrupp för Allmänna arvsfondens verksamhet. Utöver att det beslutas om medel till projekt som specifikt riktar sig till personer med funktionsnedsättning som är äldre, omfattas äldre också av andra projekt inom målgruppen då t.ex. demens, synskador, hörselskador, rörelsehin- der och de flesta andra funktionsnedsättningar är vanligast förekom- Skr. 2011/12:145 mande i högre åldrar. Detta är helt i överenstämmelse med regeringens bedömning av hur medlen kan användas. Arvsfondsdelegationens särskilda satsning Fördel barn, till förmån för barn , har pågått . Målsättningarna med satsningen är att pröva olika former av utvecklingsprojekt och insatser som ska verka främjande och stärkande för barn i särskilt utsatta situationer eller som är i risk att hamna i utsatta situationer, att stimulera till samarbete, utifrån barnets bästa, mellan ideell sektor och offentliga huvudmän, att pröva nya metoder, arbetsformer och modeller som ska leda till ökad delaktighet och inflytande för barn samt att öka kunskapen och med- vetenheten om barnets rättigheter och behov enligt , såväl bland barn som vuxna. Regeringen ser positivt på att det inom ramen för satsningen beviljades till 56 projekt till målgruppen . Även den särskilda satsningen Vi deltar, till förmån för målgruppen barn och unga , har haft en fortsatt positiv utveckling . Inom ramen för satsningen ges stöd till ungdomsprojekt som syftar till att utveckla nya metoder, modeller och mötesplatser för dialog kring demo- krati, delaktighet och mänskliga rättigheter. Regeringen anser att sats- ningen för en fortsatt god utveckling av stödet till ungdomspro- jekt. har totalt nästan beviljats inom ramen för den särskilda satsningen. Båda satsningarna upphör efter utgången av . Enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdele- gationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av bevil- jade stöd. Arvsfondsdelegationen gav in en sådan strategi till regeringen. Regeringen, som i tidigare skrivelser betonat vikten av att så sker, är positiv till att detta har gjorts och avser att fortsätta dialogen med delegationen, också vad avser dess strategiska jämställdhetsarbete och systematiska arbete vad avser brukarsamverkan. 8 Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna arvsfonden Regeringen ska enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ange den kommande inriktningen av fondens stödgivning. genom att i sin årliga skrivelse till ange inriktningen av barn- rättspolitiken, ungdomspolitiken och funktionshinderspolitiken. ringen anger även sådana områden som är angelägna att utveckla och som därför bör prioriteras vid Arvsfondsdelegationens medelsfördelning. 2011/12:145 8.1 Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Målet utgår från de grundläggande principerna i konventionen om bar- nets rättigheter () som omfattar varje flicka och pojke upp till . Att ta tillvara och stärka barnets rättigheter och intressen med utgångspunkt i förutsätter att regeringens barn- rättspolitik är sektorsövergripande och förverkligas inom alla områden och verksamheter där barn är berörda. godkände strategin för att stärka barnets rättigheter i i enlighet med regeringens förslag i propositionen Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232, bet, 2010/11:SoU3, rskr. 2010/11:35). Strategin utgår från de mänskliga rättigheter som varje barn ska tillförsäkras enligt internationella överens- kommelser, särskilt de åtaganden som följer av . Prin- ciperna i strategin uttrycker grundläggande förutsättningar och tillväga- gångssätt för att stärka barnets rättigheter. Avsikten är att strategin ska vara en utgångspunkt och ledning för offentliga aktörer på statlig och nivå när dessa i sina verksamheter ska säkerställa de rättig- heter barn har. Den vänder sig således till riksdag, regering, statliga myndigheter, landsting och kommuner. De åtgärder som genomförs utifrån strategin kommer därför att variera beroende på aktör och verk- samhet. Regeringens insatser inom barnrättspolitiken kommer att utgå från strategin och följas upp och redovisas till . Strategin kom- mer också att ses över och följas upp med jämna mellanrum för att säker- ställa att den är ett effektivt och användbart verktyg för att stärka barnets rättigheter i . Målen för den nationella ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande. Dessa mål antogs av (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58). Ungdomspolitiken ska ge ett helhetsperspektiv på ungas livssituation och syftar till att alla ung- domar ska ha goda möjligheter och förutsättningar att utvecklas samt ha inflytande över sin vardag. Detta bör utgöra en utgångspunkt i arbetet för fondens målgrupp ungdomar mellan . Regeringen fattade 2009 beslut om en strategi för ungdomspolitiken (Skr. 2009/10:53). Strategin innehåller inriktningen av det framtida ung- domspolitiska arbetet och ett handlingsprogram för det fortsatta arbetet. I strategin beskrivs också fem utgångspunkter för ungdomspolitiken. Dessa är att ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande, att den måste genomsyras av ett mångfalds- och jämställdhetsperspektiv, att ungdomars kunskaper och erfarenheter är en resurs, att ungdomar har rättigheter samt att motverka och förebygga ungas utanförskap. Ungdomar är inte bara en resurs på tillväxt för framtiden utan ungdo- Skr. 2011/12:145 mars kunskaper, erfarenheter, värderingar och perspektiv är också viktiga för samhällets utveckling här och . En central utgångspunkt för rege- ringens ungdomspolitik är därför ungdomars möjlighet till inflytande och delaktighet. Ungas egna organisationer utgör en viktig kanal för ung- domar att söka sina egna vägar till delaktighet och inflytande lokalt, nationellt och internationellt. Regeringens prioriteringar inom verksamheten till förmån för personer med funktionsnedsättning tar sin utgångspunkt i de handikappolitiska målen. De övergripande målen för funktionshinderspolitiken ligger fast : en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. Funktionshinders- politiken är sektorsövergripande och ett gemensamt ansvar för alla poli- tikområden med ett samordningsansvar som hos . Målen för funktionshinderspolitiken bör utgöra en utgångspunkt i arbetet för fondens målgrupp personer med funktionsnedsättning.