prop · H0036 · 2012-09-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:6 anslutning till Europeiska unionen Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner anslutningsfördraget av om Republiken anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget. Anslutningsfördraget träder i kraft , förutsatt att samtliga ratifikationsinstrument då har deponerats. Ett tillträde till anslutningsfördraget kräver en ändring av lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. I propositionen läggs fram förslag till en sådan lagändring. Lagändringen föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen................ 3 Ärendet och dess beredning .............................................................. Tillkomsten av anslutningsfördraget................................................. väg mot EU-medlemskap................................... EU:s förmedlemskapsstöd det finansiella stödet till Hur förhandlingsarbetet var upplagt................................. 6 tillträde till anslutningsfördraget ...................................... Varför bör tillträda det nya fördraget .................. Lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen ................................... Konsekvenser för EU:s budget och den svenska avgiften till EU-budgeten. Fri rörlighet för varor ....................................................... Etableringsrätt och frihet att tillhandahålla tjänster .......... Fri rörlighet för arbetstagare............................................. Fri rörlighet för kapital ..................................................... Informationssamhälle och medier .................................... Jordbruk och landsbygdsutveckling ................................. Den samlade marknadsordningen.................... Livsmedelssäkerhet, veterinära och fytosanitära Veterinära frågor och djurskydd...................... Växtskydd och utsäde...................................... Ekonomisk och monetär politik....................................... Socialpolitik och arbetsmarknad ..................................... 7.22Regionalpolitik och samordning av Rättsväsende och grundläggande rättigheter ................... Rättvisa, frihet och säkerhet ............................................ Vetenskap och forskning ................................................. Utbildning och kultur ...................................................... Konsument- och hälsoskydd............................................ Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik ........................... Finansiella och budgetära bestämmelser ......................... Bilaga 1 Promemorians förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser......................................... Bilaga 3 Förteckning över förkortningar ............................................ Utdrag ur protokoll vid regeringens sammanträde den 20 Bilaga 4 Anslutningsfördrag med anslutningsakt 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner fördraget om Republiken anslutning till Europeiska unionen samt slutakten till fördraget (avsnitt 6.1), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2012:408 De fördrag och andra instrument som avses i 2 och 3 §§ är: 1.fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen 2.fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen 3.konventionen om ändring av fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen i syfte att göra den särskilda ordningen för associering av och territorier som behandlas i fjärde delen av detta fördrag tillämplig med avseende på 4.protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier 5.fördraget om ändring av vissa budgetbestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna 6.fördraget om , , och Förenade och anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 7.fördraget om ändring av vissa bestämmelser i protokollet om Europeiska investeringsbankens stadga 8.fördraget om ändring av vissa finansiella bestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna 9.akten om allmänna direkta val av företrädare iförsamlingen () samt beslutet av Europeiska unionens råd av och om ändring av nämnda akt 10.fördraget om Hellenska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 11.fördraget om ändring av fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna i fråga om 2012/13:6 12. fördraget om och Portugisiska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 14.fördraget om Europeiska unionen 15.fördraget om , Republiken , Republiken och anslutning till Europeiska unionen 16.Amsterdamfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem, med förklaring av enligt artikel K 7.2 och K 7.3 b i fördraget om Europeiska unionen i deras lydelse enligt Amsterdamfördraget 17.Nicefördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem 18.fördraget om Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken och Republiken anslutning till Europeiska unionen 19.fördraget om Republiken och anslutning till Europeiska unionen 20.Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen 21.protokollet om ändring av protokollet om övergångsbestämmelser som är fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen 22.Europeiska rådets beslut /199/EU av om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta 23. bilagor och protokoll som hör till de fördrag och andra instrument som anges i 122. anslutning till Europeiska unionen 24. bilagor och protokoll som hör till de fördrag och andra instrument som anges i 123. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 3 Ärendet och dess beredning Anslutningsfördraget är ett mellanstatligt avtal mellan de nuvarande 27 medlemsstaterna i EU och anslutningslandet . Resultatet av förhandlingarna återspeglas i anslutningsfördraget i form av övergångslösningar och tekniska anpassningar till . inleddes arbetet med att utforma den juridiska texten. Undertecknandet skedde efter kommissionens formella yttrande och samtycke. För att avtalet ska bli gällande krävs att det ratificeras av EU:s medlemsstater och anslutningslandet. Anslutningsfördraget träder i kraft förutsatt att alla ratifikationsinstrument har deponerats före . Vid inträdet i unionen antar den nya medlemsstaten i sin helhet, med de övergångslösningar och tekniska anpassningar som parterna har kommit överens om under förhandlingarna. Övergångslösningarna och de tekniska anpassningarna återspeglas i anslutningsfördraget. Innebörden av anslutningsfördraget och behovet av lagändringar har redovisats i departementspromemorian anslutning till Europeiska unionen (Ds 2012:19). Promemorians lagförslag finns som bilaga 1 till propositionen. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En remissammanställning finns tillgänglig i (Dnr UF2012/40462/UD/EU). En lista över de i propositionen förekommande förkortningarna finns i bilaga 3. Anslutningsfördraget finns som bilaga 4 samt slutakten som bilaga 5. 4 Tillkomsten av anslutningsfördraget genomgår en genomgripande försonings- och uppbyggningsprocess efter de interetniska konflikterna som blossade upp efter upplösning . Förhållandena har gradvis stabiliserats och förbättrats, det regionala samarbetet stärkts och västra närmar sig EU. För länderna i regionen är EU- medlemskapet en garanti för fred, ett sätt att demokratisera och modernisera sina samhällen samt öka sin välfärd i samverkan med övriga . EU befäste sitt engagemang för regionen genom att inleda Stabiliserings- och associationsprocessen (SAP) 2000. Vid Europeiska rådets möte i fastslogs det att länderna på västra har en självklar plats i unionen när de nödvändiga kriterierna för medlemskap är uppfyllda. Löftet om ett framtida EU-medlemskap utgör den främsta drivkraften för en uthållig positiv utveckling och samhällelig omvandling. Ur ett regionalt perspektiv fungerar den kroatiska anslutningen som ledstjärna och incitament för de övriga länderna. 2012/13:6 Förhandlingsresultatet visar för alla utvidgningsländer att en anslutning kan bli verklighet, under förutsättning att de nödvändiga villkoren är uppfyllda. EU av ser utvidgningen som en möjlighet att uppnå målet om ett enat som lever i fred. Utvidgningen innebär ökad säkerhet för folk då medlemskap i unionen gör krig mellan medlemsstaterna otänkbart. Om länderna samarbetar intensivt och är politiskt och ekonomiskt sammansvetsade kommer eventuella konflikter att kunna lösas i samförstånd och inte med våld. Utvidgningen ger också medlemsstaten möjlighet att hantera gemensamma problem, som gränsöverskridande miljöförstöring och organiserad brottslighet, mer effektivt. Dessutom får företag möjlighet att utvecklas på nya marknader med gemensamma regler. Större ekonomisk aktivitet och ökad konkurrens leder till bättre utbud för konsumenterna. Dessa faktorer bör leda till en högre tillväxt och därmed ökat välstånd för både de gamla medlemsstaterna och . Visserligen kommer unionens utgifter att öka något som en följd av utvidgningen, men dessa kostnader är begränsade i relation till de politiska, ekonomiska och andra vinster som utvidgningen innebär. Vid fem tillfällen har EU utvidgats med nya medlemsstater. Därtill innebar återföreningen av att EU utvidgades geografiskt och befolkningsmässigt. Första gången nya länder anslöt sig till EU var och det gällde då , och . Härefter följde , och samt , och . välkomnades tio nya centraleuropeiska medlemmar in i unionen och som del av denna femte utvidgning anslöt även och . inträde väntas ske . Även , , , och är kandidatländer och med , samt har förhandlingar inletts. I likhet med tidigare utvidgningsprocesser har anslutning haft sin utgångspunkt i uppfyllandet av en rad kriterier. Villkoren för EU- medlemskap fastslogs vid i . Kriterierna är av politisk, ekonomisk respektive administrativ karaktär. De politiska kriterierna innebär att ett kandidatland, för att bli medlem, ska uppvisa stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. De ekonomiska kriterierna innebär att landet ska vara en fungerande marknadsekonomi samt ha förmåga att hantera den konkurrens och de marknadskrafter som uppträder på unionens inre marknad. De administrativa kriterierna innebär att landet ska ha förmåga att ta på sig de skyldigheter som följer av medlemskap i . Kriterierna avser landets förmåga att efterleva , vilket till stor del är beroende av administrativ förmåga och nivån på rättsväsendet. tydliggjorde i slutsatserna från sammanträdet i Feira att länderna på västra var potentiella kandidater till ett EU-medlemskap. Ett första steg mot officiella förbindelser mellan Europeiska unionen och regionens länder togs i då ett gemensamt åtagande kungjordes i form av en Stabiliserings- och associationsprocess. länder i sydöstra omfattades av processen, däribland . året därpå kunde som regionens andra land underteckna ett Stabiliserings- och associeringsavtal () med EU. Syftet med avtalen är att skapa ett ramverk för den politiska dialogen samt att integrera kandidatländerna i den inre marknaden och förbereda ett framtida medlemskap inom alla områden som omfattas av EU:s Efterlevnaden av avtalen följs upp i olika kommittéer, där även ländernas framsteg vad gäller anpassning till lämnade in en ansökan om medlemskap varpå rådet bad kommissionen att förbereda ett yttrande. bedömning ansågs vara på god väg att uppfylla det politiska köpenhamnskriteriet även om utmaningar kvarstod inom stärkande av rättssystemet, bekämpning av korruptionen, säkerställande av minoriteters rättigheter samt samarbetet med Internationella krigs- förbrytartribunalen för f.d. (ICTY). kommissionens positiva yttrande beslöt rådet att ge En viktig del i Stabiliserings- och associationsprocess utgjordes av samarbetet med ICTY. 2004 fastställde som datum för förhandlingsstart var en förutsättning att samarbete med ICTY var förbehållslöst. ett fullgott samarbete inte kunde styrkas dröjde det tills ICTY:s chefsåklagare bistått med en positiv rapport innan rådet 2005 antog slutsatser om att kriterierna var uppnådda och förhandlingar därmed kunde inledas. Föremålet för förhandlingarna har varit EU:s regelverk som delades upp i 35 olika områden, s.k. förhandlingskapitel. Då EU:s medlemsstater enats om en gemensam ståndpunkt har förhandlingarna inletts genom att förhandlingskapitlet öppnats. överenskommelse nåtts mellan och har kapitlet kunnat Försoning, regionalt samarbete och goda grannförbindelser utgör grundkriterier för att utvidgningsländerna på västra ska göra framsteg i EU-närmandet. En gränsdragningstvist med som omfattade både hav och landområden i var länge ett hinder i Efter att blockerat framsteg på flera förhandlingsområden skedde ett genombrott under svenskt ordförandeskap 2009. av och kommissionen ledde fram till en bilateral överenskommelse om att låta en skiljedomstol avgöra gränstvisten. skrevs under av de båda ländernas regeringschefer i i närvaro av statsminister i egenskap av EU:s ordförande. Som ett resultat av överenskommelsen 2012/13:6 möjliggjordes under svenskt ordförandeskap tre anslutningskonferenser där sex förhandlingskapitel öppnades och tio stängdes. I ett regionalt perspektiv var denna typ av konflikthantering även ett viktigt exempel för hur framtida bilaterala dispyter bör lösas genom dialog och kompromiss. Efter uppmaning från kunde beslut fattas vid en anslutningskonferens på ministernivå om att avsluta de tekniska förhandlingarna med och stänga de utestående förhandlingskapitlen. Stats- och regeringscheferna bedömde att landet kommer att uppfylla alla skyldigheter som följer av ett medlemskap vid den planerade tidpunkten för anslutningen, förutsatt att de fortsätter sina ansträngningar i detta syfte och fullföljer alla nödvändiga reformer och åtaganden på regelverkets alla områden. Vid detta möte fastställdes de s.k. övervakningsmekanismerna som ämnar säkerställa att uppfyller sina åtaganden. Den rigorösa övervakningen omfattar bl.a. dialog inom SAP, sakkunnigbedömningar, övervakningstabeller och rapporter om de offentliga finanserna. I samband med att kommissionen presenterade sin översynsrapport meddelades även dess stöd för anslutning. beslutade att fördraget kunde undertecknas och gav även sitt samtycke. Vid mötet i undertecknades det gemensamma anslutningsfördraget. I godkändes anslutningen dels genom en folkomröstning där av de röstande var för ett medlemskap och dels av ett enhälligt parlament . I ett nästa steg ska medlemsstaternas parlament godkänna anslutningsfördraget, en process som väntas fortgå fram . 4.3EU:s förmedlemskapsstöd det finansiella stödet till utvidgningsprocessen Ett åtagande från EU:s sida att aktivt medverka till att förbereda kandidatländerna för medlemskap fastställdes 19931994. antogs en förstärkt förmedlemskapsstrategi, som bl.a. innefattade förmedlemskapsstöd. Under det finansiella perspektivet 20002006 var förmedlemskapsstödet uppdelat i olika program för kandidatländer och potentiella kandidatländer. Vidare fanns ett särskilt program för . För perioden 20072013 ersattes dessa program av det nuvarande stödinstrumentet, det s.k. Instrument for Pre-accession Assistance (IPA), som omfattar alla kandidatländer och potentiella kandidatländer. Avsikten var att effektivisera reformsamarbetet med utvidgningsländerna inom ramen för EU-utvidgningsprocessen. IPA-stödet är indelat i fem komponenter: övergångsstöd och institutionsbyggande insatser, gränsöverskridande samarbete, regional utveckling, utveckling av mänskliga resurser och landsbygdsutveckling. Stödet består av nationella, regionala samt gränsöverskridande insatser. Inledningsvis var EU:s stöd till , liksom till övriga länder på västra , inriktat på återuppbyggnad, stabilisering och stöd till återvändande flyktingar/internflyktingar. Sedan blev potentiellt Prop. 2012/13:6 kandidatland och därefter kandidatland har stödet alltmer inriktats på institutionella reformer och kapacitetsbyggnad, som förberedelse för EU-medlemskap. Övergången till det nya instrumentet för förmedlemskapsstöd, IPA, innebar en ytterligare fokusering på medlemskapsförberedelser, i enlighet med reformprioriteringarna i och Köpenhamnskriterierna. har erhållit finansiellt stöd under samtliga fem komponenter. har erhållit totalt ca i förmedlemskapsstöd. Vid det förväntade EU-inträdet 2013 beräknas totalbeloppet ha stigit till . Volymmässigt har störst andel av stödet använts för struktur- och jordbruksfondsförberedande insatser, men omfattande stöd har även gått till uppbyggnad av institutioner, bl.a. effektivisering av offentlig förvaltning, tillväxtfrämjande reformer samt anpassning till , t.ex. på miljöområdet. har hög prioritet givits till insatser för att stärka rättsstaten och åtgärder mot korruption och organiserad brottslighet. har givit bilateralt bistånd till till ett totalbelopp om . inriktades det svenska stödet huvudsakligen på att främja EU-närmande och komplettera EU:s förmedlemskapsstöd. 4.4Hur förhandlingsarbetet var upplagt Förhandlingarna med fördes i princip i enlighet med den etablerade praxis och det förhandlingsramverk som finns för utvidgningsförhandlingar. Emellertid gjordes vissa justeringar utifrån erfarenheterna från förhandlingarna med och genom införandet av s.k. öppnings- och stängningsvillkor samt en mer rigorös övervakningsmekanism efter förhandlingarnas avslutande. När lämnade in ansökan om medlemskap gjorde kommissionen med utgångspunkt från köpenhamnskriterierna bedömningen att landet tillräckligt uppfyllde de grundläggande kriterierna och föreslog rådet att förhandlingar skulle inledas. Det första steget i medlemskapsförhandlingar var den s.k. screeningprocessen. Det innebar att kommissionen och kandidatlandet jämförde EU:s lagstiftning med den kroatiska. Processen resulterade i screeningrapporter för förhandlingskapitlen som i sin tur bl.a. har utgjort basis för rekommendationer om eventuella krav för att öppna förhandlingar av ett visst kapitel. När rapporten och dess medföljande villkor godkändes av samtliga medlemsstater inleddes det andra steget i processen. ombads lämna in sin förhandlingsposition i det aktuella kapitlet vartefter kommissionen sammanställde ett förslag på en gemensam position. Förslaget, som stod inför godkännande av medlemsstaterna, innehöll villkor för att förhandlingskapitlet skulle kunna stängas. Det sista steget i förhandlingarna av ett visst kapitel har skett i samband med en så kallad anslutningskonferens som ägt rum cirka två 2012/13:6 gånger och genomförts på ministernivå. Det är som kapitel öppnats och stängts. Stängningen av ett kapitel var enbart provisorisk vilket beror på att förhandlingsöverenskommelsen inte anses slutgiltig förrän alla kapitel färdigförhandlats. Grundläggande svenska ståndpunkter togs på ett tidigt stadium fram inom . Dessa utarbetades i samråd med berörda myndigheter och uppdaterades allteftersom förhandlingarna fortskred. och utskott har löpande hållits underrättade om förhandlingsarbetet. Det praktiska förarbetet till förhandlingarna har skötts av kommissionen. Kommissionen har haft i uppdrag att följa kandidatländernas ansträngningar för att anpassa regelsystem och administration till EU:s krav. Vid genomgångar (s.k. screenings) mellan tjänstemän från kommissionen och tjänstemän från ministerier och myndigheter i har kommissionen försökt få en uppfattning om i vilken utsträckning landets regelverk och administration ligger i linje med EU:s krav och, om så inte är fallet, informera om vad som krävs. Kommissionen har dessutom försökt att bilda sig en uppfattning om hur landets regelverk praktiskt fungerar när införlivandet av regelverket på ett visst område väl har skett. En fråga som kommissionen bl.a. ställt sig är om har fungerande behöriga myndigheter att verkställa unionens regelverk. Kommissionen har löpande genomfört denna typ av kontroll, s.k. monitoring. Ovan nämnda information har sedan legat till grund för ställningstagandet om ett förhandlingskapitel ska stängas provisoriskt eller om det ska förbli öppet. För att samordna hela denna process finns vid kommissionen ett särskilt generaldirektorat för utvidgningsfrågor. Kommissionens övervakningsarbete kommer att fortsätta och intensifieras fram till anslutning. fram till inträdet kontrolleras att landet uppfyller alla sina åtaganden och fortsätter sina förberedelser för att påta sig de skyldigheter som följer av medlemskapet. De områden som kommissionen ägnar särskilt mycket uppmärksamhet åt är åtaganden inom rättsväsende och grundläggande rättigheter, rättvisa, frihet och säkerhet samt konkurrenspolitik. Utöver de halvårsvisa bedömningarna kommer en övergripande övervakningsrapport att läggas fram för och rådet . Anslutningsfördraget mellan och är i huvudsak uppbyggt på samma sätt som vid de tidigare utvidgningarna. I likhet med tidigare består det nu aktuella anslutningsfördraget av två dokument, ett kort fördrag (fördraget) och en akt om villkoren för anslutning (anslutningsakten). Till anslutningsakten har bifogats nio bilagor och ett protokoll om Bilagorna innehåller anpassningar av rättsakter, övergångsbestämmelser och undantag för att möjliggöra Prop. 2012/13:6 tillträde. Av intresse är även den slutakt som upprättades efter det att anslutningsfördraget hade förhandlats färdigt. exempelvis förklaringar samt även en skriftväxling om ett informations- och samrådsförfarande med fram till anslutningsdagen. Enligt artikel 1.1 och 1.2 i fördraget blir medlem i Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen samt parter till de fördrag som ligger till grund för unionen enligt den lydelse de har efter ändringar och tillägg. De fördrag som avses är fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. Enligt artikel 3.3 träder anslutningsfördraget i kraft förutsatt att alla ratifikationsinstrument har deponerats före . Anslutningsakten med anslutningsvillkoren och anpassningarna av grundfördragen innehåller fem olika delar. Den första delen (artiklarna 18) anger vissa allmänna principer. Artikel 1 innehåller exempelvis definitioner av de grundläggande fördragen och en uppräkning av de nuvarande medlemsstaterna. Artikel 2 anger att för anslutningen ska bestämmelserna i de grundläggande fördragen och i de akter som har antagits före anslutningen vara bindande för och tillämpas på de villkor som anges i fördragen och i anslutningsakten.