prop · H0031d26 · 2012-09-20 00:00:00 — Den som av sin skola rapporteras ha olovlig frånvaro får ofta ett återkrav av den studiehjälp som redan har hunnit betalas ut. Mer än hälften av dem som rapporterats ha olovlig frånvaro får ett återkrav 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 av den studiehjälp som redan har hunnit betalas ut. Tabell 3.5 Unga studerande på gymnasienivå med studiehjälp och Rg-bidrag Antal studerande och utbetalade bidrag män (%) 3.5.2Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Vuxna studerande kan få studiemedel för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå. Indikatorer för att mäta rekryterande effekt: -antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, -antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med den högre bidragsnivån, och -andel av de studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel. Indikatorer för att mäta utjämnande effekt: -antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med den högre bidragsnivån. fick cirka 22 900 studerande studiemedel för studier på grundskolenivå, vilket är en minskning jämfört med året innan. Cirka 13 300 studerande fick studiemedel med den högre bidragsnivån , vilket motsvarar av stödtagarna på grundskolenivå. Det är en ökning med jämfört med föregående år. De som studerar med studiemedel på grundskolenivå är äldre än studerande på andra nivåer. var av de studerande , medan var . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 återfanns de flesta vuxenstuderande med studiemedel på grundskolenivå, , inom vuxenutbildning. Resterande studerade på folkhögskola. Antalet personer med studiemedel för studier på gymnasial nivå uppgick till cirka 113 900, vilket är oförändrat jämfört med . En majoritet av de studerande, , var , medan var eller äldre och var eller äldre. Åldersfördelningen har varit förhållandevis oförändrad . Cirka 31 400 studerande på gymnasial nivå fick studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket är en minskning med cirka 2 000 personer jämfört med . Andelen studerande med den högre bidragsnivån har minskat jämfört med , från till av stödtagarna. Diagram 3.5 Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 20092011 Av dem som studerade med studiemedel på gymnasial nivå läste inom vuxenutbildning. får den högre bidragsnivån lämnas till vissa arbetslösa ungdomar i åldern för vissa studier på grundskole- eller gymnasial nivå inom vuxenutbildning eller folkhögskola. fick knappt 2 500 ungdomar studiemedel med den högre bidragsnivån. uppgick antalet ungdomar med den högre bidragsnivån till 2 160. Tabell 3.6 Vuxna studerande med studiemedel Antal studerande och utbetalade bidrag 3.5.3Studerande på eftergymnasial nivå i Det studiestöd som lämnas till studerande på eftergymnasial nivå i är studiemedel. Till högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp ges även möjlighet att låna studielitteratur. Indikatorer för att mäta rekryterande effekt: -antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, och -andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande på eftergymnasial nivå. studerade cirka 331 700 personer på eftergymnasial nivå i med studiemedel, vilket är en minskning med 1 700 studerande jämfört med . minskade antalet studiemedelstagare . Diagram 3.6 Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, 20092011 De allra flesta studiemedelstagare på eftergymnasial nivå , , studerade vid universitet eller högskola. var registrerade som studerande vid yrkeshögskoleutbildning eller kvalificerad yrkesutbildning. Resterande andel studerade inom skolformer som t.ex. kompletterande utbildningar. Dessa andelar har inte förändrats nämnvärt . Antalet studenter med studiemedel minskade något inom universitet och högskola medan antalet studerande ökade något inom kvalificerad yrkesutbildning och yrkeshögskola. Av de studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel var och eller äldre. Andelen studerande under har ökat . Tabell 3.7 Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel Antal studerande och utbetalade bidrag Studielitteratur till vissa högskolestuderande Tal- och (TPB) har förbättrat möjligheten för de studerande att själv låna böcker via TPB:s webbaserade katalog och via nedladdning och läsning i mobil. Detta har enligt TPB fått tydliga positiva effekter på servicen till användargruppen. Antalet studerande som har rätt att beställa nyproduktion av obligatorisk kurslitteratur var 4 383 personer . Utöver dessa studenter finns ett antal som lånar obligatorisk kurslitteratur utan att vara registrerade hos TPB. De använder i stället sitt universitetsbibliotek eller annat bibliotek. TPB har valt ett nytt sätt att redovisa antalet låntagare så därför kan ingen jämförelse göras. Det huvudsakliga stödet till studerande utomlands är studiemedel. Studerande under kan i vissa fall få studiehjälp för gymnasiestudier 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 utomlands i form av studiebidrag, inackorderingstillägg, extra tillägg och ersättning för dagliga resor. Studiemedel kan lämnas för gymnasiala och eftergymnasiala studier utomlands. Rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå utomlands är dock begränsad. Förutom ordinarie bidrag och lån kan även merkostnadslån för bl.a. undervisningsavgifter och resor lämnas. Indikatorer för att mäta rekryterande effekt: -antal studerande utomlands med studiehjälp, -antal studerande utomlands med studiemedel på gymnasial och eftergymnasial nivå, och -andel av samtliga studerande på eftergymnasial nivå som studerade utomlands. Antalet studerande med studiehjälp för 240 personer inackorderingstillägg och ett fåtal personer fick extra tillägg eller ersättning för dagliga resor. Antalet utlandsstuderande på gymnasial nivå med studiemedel uppgick till drygt 500, vilket är oförändrat jämfört med året innan. Antalet utlandsstuderande på eftergymnasial nivå med studiemedel uppgick till 31 300, vilket är en ökning jämfört med . Det är som antalet studerande ökar med ett minskande antal. av samtliga studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå studerade utomlands . Andelen är oförändrad jämfört med året innan. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.7 Antal studerande med studiemedel vid utlandsstudier i olika utbildningsnivåer, 20092011 Av de studerande på eftergymnasial nivå utgjorde gruppen fritt utresande studenter (dvs. studerande som på eget initiativ studerar utomlands utan stöd av något avtal mellan lärosäten) den största andelen med . utgjorde gruppen studerande inom ramen för utbytesprogram och gruppen som läste en icke akademisk språkkurs . Antalet fritt utresande och antalet studerande inom ramen för utbytesprogram ökade . Antalet språkstuderande minskade dock och har halverats sedan studiestödsreformen . Andelen studerande på utbytesprogram har varit relativt . av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå studerade inom EES och . De tio länder som tar emot flest svenska studerande är , , , , , , , , och . Dessa tio länder är desamma som 2010. Det är främst yngre studiemedelstagare som väljer utlandsstudier. Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var under och eller äldre. Tabell 3.8 Studerande utomlands Antal studerande och utbetalade bidrag CSN har ökat sin kunskap om de studerandes ekonomiska och sociala situation. När CSN undersöker hur mycket studiemedlen räcker till används flera olika metoder. CSN genomför bl.a. en större enkätundersökning. För att mäta studiemedlens allmänna köpkraft görs dessutom en jämförelse med konsumentprisindex (KPI). Studiemedlens allmänna köpkraft var 2011 högre än någonsin sedan studiemedelssystemet infördes vid en jämförelse med KPI. Detta tyder på att studiemedlens värde står sig relativt väl. Den ökade köpkraften kan förklaras av att studiemedlen höjdes både 2010 och 2011. Vidare överstiger nu månadsbeloppet inom studiemedlen de utgifter som () i sin studentbudget beräknar att en studerande har. Denna bild bekräftas av det budgetexempel för en studerande kvinna som har tagit fram. Enligt har dock en studerande man något högre utgifter. genomförde CSN sin senaste enkätundersökning, vilken resulterade i rapporten och sociala situation 2011 (U2012/1843/SF). Syftet med CSN:s enkätundersökning är att samla in grundläggande information för att både kunna genomföra analyser av de studerandes studiesociala och studieekonomiska situation och hur denna förändras. Undersökningen visar att bland de studerande som hade både studiebidrag och studielån ansåg en tredjedel att studiemedlen helt täcker deras levnadsomkostnader. Detta är en klar ökning jämfört med föregående undersökning 2009. Vidare ansåg av samtliga studiemedelstagare att studiemedlen täcker eller mer av levnadsomkostnaderna. Undersökningen visar också att av studiemedelstagarna arbetade vid sidan av sina studier. De studerande angav som skäl till varför de väljer att arbeta vid sidan av studierna bl.a. att de får arbetspraktik, att det gör det lättare att få ett arbete efter avslutade studier och att det är för att få extrapengar. Sammantaget var av studiemedelstagarna nöjda med sin ekonomiska situation, vilket är en ökning jämfört med . I undersökningen fick den studerande svara på frågan om han eller hon hade börjat studera även om det statliga studiestödet inte funnits. Resultatet visar att över hälften av de studerande inte eller troligen inte skulle ha börjat studera om det inte hade funnits ett studiestöd. Vidare visar resultatet att studerande vars föräldrar är lågutbildade eller inte alls utbildade i mindre utsträckning skulle ha börjat studera om studiestödet inte funnits, jämfört med studerande vars föräldrar är högutbildade. Regeringens avsikt är att i budgetpropositionen presentera indikatorer även inom området studieekonomi. För att underlätta för personer med barn att studera får tilläggsbidrag lämnas. Bidraget lämnas som ett differentierat stöd beroende på antalet barn. Indikatorer för att mäta rekryterande och utjämnande effekt: -antal studerande med tilläggsbidrag, -antal studerande utomlands med tilläggsbidrag, och -andel studerande med studiemedel på grundskolenivå, gymnasial nivå och eftergymnasial nivå med tilläggsbidrag. fick cirka 79 900 studerande med studiemedel tilläggsbidrag, vilket är en minsk- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 ning med drygt 1 500 personer jämfört med . Diagram 3.8 Antal studerande med tilläggsbidrag, 2009 2011 Av det totala antalet kvinnor som hade studiemedel fick tilläggsbidrag, medan motsvarande andel för männen var . Andelen studerande med studiemedel på grundskolenivå och gymnasial nivå som fick Av dem som studerade med den högre bidragsnivån fick tilläggsbidrag. Motsvarande andel för dem som tilläggsbidrag kan främst förklaras av att det skiljer i ålder mellan de olika grupperna och att äldre studerande oftare har barn. Tabell 3.9 Tilläggsbidrag till studerande med barn Antal studerande och utbetalade bidrag 3.5.7Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning Indikatorer för att mäta rekryterande och utjämnande effekt: -antal studerande som tog studielån i förhållande till antal studerande med studiebidrag (s.k. lånebenägenhet), 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 -andel utlandsstuderande med studielån, och -andel studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnadslån och tilläggslån. Indikatorer för att mäta god effekt på samhällsekonomin: -studerandes lånebenägenhet i olika åldersgrupper och på olika utbildningsnivåer, -andel studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån, -andel utlandsstuderande med studielån, och -genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga fördelat på studienivå och kön. Antalet studerande som tar studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, dvs. lånebenägenheten, har minskat kontinuerligt sedan studiestödsreformen . har lånebenägenheten endast förändrats marginellt. Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var jämfört 2010. Lånebenägenheten vid studier på grundskolenivå och gymnasial nivå minskade något och var . Lånebenägenheten vid studier på eftergymnasial nivå i minskade marginellt jämfört med föregående år och uppgick till . Diagram 3.9 Studerandes lånebenägenhet i olika utbildningsnivåer 20092011 Bland studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå var lånebenägenheten lägre för kvinnor än för män. Inom den eftergymnasiala nivån fanns ingen sådan skillnad. Utlandsstuderande är mer benägna att ta lån än de som studerar i . var andelen utlandsstuderande som hade studielån , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Lånebenägenheten varierade inte enbart mellan studerande på olika studienivåer utan även mellan olika åldersgrupper. De yngsta och de äldsta studiemedelstagarna var de som i minst omfattning valde att ta studielån. För ungdomar i åldrarna uppgick lånebenägenheten till . Mest lånade studerande i åldrarna , där tog lån. Diagram 3.10 Studerandes lånebenägenhet fördelat på åldersgrupper och kön, 2011 Antalet studerande med studielån som även har tilläggslån minskade . I genomsnitt tog totalt av de studerande tilläggslån . fick drygt 16 000 personer med studielån tilläggslån för studier i på eftergymnasial nivå, vilket är en minskning jämfört med . Diagram 3.11 Antal studerande med tilläggslån i olika utbildningsnivåer, 20092011 Antalet stödtagare med merkostnadslån för t.ex. undervisningsavgifter, dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten för studier i ökade något . Andelen studerande med studielån på eftergymnasial nivå som även tog merkostnadslån var , vilket är en marginell ökning jämfört . hade 5 315 personer merkostnadslån för studier på eftergymnasial nivå i . Av dessa var kvinnor och män. Diagram 3.12 Antal studerande med merkostnadslån i olika utbildningsnivåer, 20092011 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Utlandsstuderande är den grupp som oftast tar merkostnadslån. Andelen utlandsstuderande med studielån som tog merkostnadslån var . Merkostnadslån till utlandsstuderande får lämnas för exempelvis resor, försäkring och undervisningsavgifter. Cirka 12 500 studerande fick lån till undervisningsavgifter medan lån till resor lämnades till cirka 8 500 studerande och lån till försäkring lämnades till cirka 6 400 studerande. Tabell 3.10 Studerande med studielån, tilläggslån och merkostnadslån Antal studerande och utbetalade belopp Utbildning ger avkastning både för den enskilde och för samhället i stort. Kostnaderna för utbildning ska därför delas mellan den enskilde och samhället. Studiemedlen består av en bidragsdel och en frivillig lånedel där lånet ska avse den investering som den enskilde gör. Ett sätt att mäta skuldsättningen är att titta på hur stor skuld de studerande har vid återbetalningens början, dvs. direkt efter studierna. Skuldsättningen skiljer sig mycket mellan studerande på olika nivåer. Diagram 3.13 Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga 2012 fördelat på studienivå och kön Gymnasial nivå Eftergymnasial nivå Utlandsstudier 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 De studerande som har tagit lån för eftergymnasiala studier i och som börjat betala på sin skuld har lånat i genomsnitt . Denna grupp kan ha studerat på flera utbildningsnivåer, men har inte haft studiemedel för utlandsstudier. För dem som har studerat på eftergymnasial nivå och som helt eller delvis studerat utomlands var skuldsättningen i genomsnitt . Utlandsstuderande är mer benägna att ta studielån än de som studerar i . Av samtliga låntagare som blev återbetalningsskyldiga hade en skuld som var lägre än . Av låntagarna hade mindre än en procent en skuld på eller mer. Jämfört med de som blev återbetalningsskyldiga har skuldsättningen ökat något för samtliga utbildningsnivåer och särskilt för de som har studerat utomlands. För studerande utomlands var den genomsnittliga skuldsättningen högre. Det beror främst på att andelen som enbart studerat utomlands var högre bland de som började återbetala 2012. 3.5.8Låntagare och den totala studieskulden låntagare fortsatte att öka . Ökningen jämfört med var cirka 15 000 personer. Antalet låntagare med lån i två eller i vissa fall tre olika återbetalningssystem uppgick till cirka 175 500 personer. I takt med att låntagare slutbetalar sina skulder i de äldre återbetalningssystemen minskar antalet låntagare med mer än ett lån. minskade antalet låntagare med mer än ett lån med 26 000 personer. Återbetalningen av studielån minskade något . Jämfört med 2010 betalades det in mindre till CSN. Totalt betalades inklusive räntor och avgifter in. Av de årsbelopp som debiterades 2011 betalades in när det gäller låntagare bosatta i . Denna andel har varit stabil . Motsvarande andel för låntagare bosatta utomlands var , vilket är en ökning med en procentenhet jämfört med . Tabell 3.11 Inbetalt belopp under det första betalningsåret fördelat på bosättning1 Andel av debiterat belopp efter nedsättningar (%) Indikatorer för att mäta god effekt på 1 Inbetalningarna avser vad som har betalats under respektive avgiftsår. Den totala studieskulden när det gäller studielån - total studieskuld, varav andel osäkra ökade från 186,3 till 189,9 miljarder Ökningen beror på att antalet personer - andel inbetalt årsbelopp för bosatta utom- med annuitetslån stiger , vilket ger lands jämfört med bosatta i , effekter på den totala studieskulden. - antal personer som har beviljats nedsättning av det belopp som han eller 2011 har CSN bedömt hon ska betala tillbaka totalt värde på nedsättningen, utgörs av osäkra fordringar - antal beviljade avskrivningsärenden riskerar att skrivas av. Vidare har CSN bedömt delat på skäl och totalt avskrivet belopp, att av den totala utestående fordran på cirka - antal personer där krav på återbetalning av studiestöd har överförts till Kronofogde- studiestöd är osäkert. myndigheten och den ackumulerade ford- Den totala osäkra fordran har ökat ran hos myndigheten, och -total fordran på utomlands bosatta återstörsta delen av ökningen beror på en förändring betalare, varav andel osäkra fordringar. att CSN nu även gör en beräkning av osäkra Det totala antalet låntagare i fordringar för personer i studier. 1,4 miljoner vid utgången av 2011. Diagram 3.14 Osäkra fordringar, fördelat på lånetyp och återkrav, 20092011 (mdkr) De osäkra fordringar som beror på personer som missköter sina betalningar uppgick till , vilket är en ökning med . Ökningen beror på högre skulder och fler låntagare samt på den förändrade beräkningsmodellen. De osäkra fordringar som kan härledas till de trygghetsregler som finns uppgick till , vilket är en ökning med . Ökningen beror framför allt på den förändrade beräkningsmodellen. De osäkra fordringar som avser beräknade framtida dödsfall uppgick till , vilket är en minskning med . Räntan påverkar också värderingen av de osäkra fordringarna. Vid beräkning av de osäkra fordringarna används numera ett genomsnitt av de senaste sex årens räntesatser. Denna genomsnittliga ränta var , en minskning med jämfört med , vilket minskade det osäkra beloppet med . Antalet personer som CSN saknade adresser till uppgick vid slutet av 2011 till cirka 16 700. Detta är en antalsmässig ökning jämfört med , men andelen av det totala antalet låntagare är densamma som . Den totala utestående fordran för dessa låntagare uppgick /2012 till . En person kan ansöka om att få det belopp som han eller hon ska betala tillbaka ned- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Det finns tre huvudsakliga skäl till att en återbetalare får nedsatt årsbelopp: nedsättning på grund av låg inkomst, nedsättning på grund av studier och nedsättning med hänsyn till synnerliga skäl. Återigen sjunker antalet personer som har fått nedsatt årsbelopp. fick nästan 164 100 personer beslut om nedsättning, vilket är cirka 5 000 färre än . Värdet av nedsättningarna är , vilket är en minskning med jämfört med . Avskrivning av lån kan ske främst på grund av åldersregler, dödsfall, behörighetsgivande studier, sjukdom eller synnerliga skäl. Dessutom skriver CSN av skulder som är eller lägre, vilket redovisas som små belopp i diagram 3.15. Diagram 3.15 Beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl, 20092011 fick cirka 62 000 låntagare sina skulder helt eller delvis avskrivna, vilket är en minskning med 7 000 personer jämfört med . Det totala avskrivna beloppet har minskat från 2010 till 2011. Återbetalare med krav hos hade cirka 94 000 personer krav på återbetalning av studiestöd som överförts till . Det är en minskning med 650 personer jämfört med . Den ackumulerade fordran hos uppgick till cirka 910 miljoner 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 kronor, vilket är en ökning jämfört med . Andelen av alla återbetalningsskyldiga låntagare med en skuld hos har legat på ungefär samma nivå och uppgick till . Cirka 64 000 återbetalare var bosatta utomlands, vilket är en ökning med cirka 1 000 låntagare jämfört med . Den totala fordran för de tre återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare uppgick vid slutet av 2011 till , vilket är en ökning jämfört med . Lånetypen studielån fortsätter stå för den största delen av de utlandsbosattas skulder med . Av den totala fordran när CSN har skickat 9 600 ärenden till inkassoföretag, vilket är en minskning med 600 ärenden jämfört med . Totalt har inbetalats i de ärenden som CSN har skickat till inkasso, vilket är en ökning med nästan eller jämfört med . Arbetet med att vidta rättsliga åtgärder i andra länder har fortsatt . Dessa rättsliga åtgärder har resulterat i att har betalats in till CSN. CSN har dessutom fortsatt arbetet med delgivningar utomlands. Ett syfte med delgivningen är att åstadkomma preskriptionsavbrott och därigenom förhindra att skulder pre- med lyckat resultat. Målen för studiestödet ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas till fullo. För att nå målen krävs en studiestödsadministration som är ändamålsenlig och effektiv. CSN:s verksamhet finansieras i huvudsak via förvaltningsanslag och med inbetalda administrativa avgifter. Förvaltningskostnaderna uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Av intäkterna, som totalt uppgick till , bestod av anslag () och av avgifter (). Resterande intäkter bestod av finansiella intäkter och intäkter av bidrag. Inbetalda avgifter bestod främst av expeditionsavgifter, uppläggningsavgifter och påminnelseavgifter. Inflödet av ansökningar är på en fortsatt hög nivå och har även ökat något . Inom studiemedelsverksamheten fattades 1 142 000 beslut, vilket är en ökning med 21 000 beslut jämfört med . Handläggningstiderna när det gäller studiemedel har förbättrats för samtliga ärendeslag jämfört med . Speciellt stor är förbättringen när det gäller studiemedel för utlandsstudier. Tabell 3.12 CSN:s genomsnittliga handläggningstider, 200920111 1 Uppgiften avser den tid som går från det att ärendet kommer in till myndigheten och till dess att beslutet har expedierats (kompletteringstid ingår). har antalet kunder som vill komma i kontakt med CSN per telefon minskat och myndighetens servicenivå har förbättras jämfört med . Tabell 3.13 Nyckeltal för CSN:s service och information, 20092011 - andel besvarade samtal inom Antal besök Mina sidor CSN har fortsatt sitt arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen. har en ny modell för uppföljning av den rättsliga kvaliteten i ärendehanteringen införts. Som en konsekvens av detta går det inte att bedöma om kvaliteten i ärendehanteringen har ökat eller minskat jämfört . Resultaten av CSN:s kvalitetsgranskningar visar att av myndighetens beslut är rätt utifrån gällande lagstiftning. Felaktiga utbetalningar och bidragsbrott Regeringens mål med CSN:s arbete mot felaktiga utbetalningar och bidragsbrott är att CSN ska motverka bidragsbrott och säkerställa att utbetalningar från studiestödssystemet endast görs till den som är berättigad till stöd från systemet.