prop · H0031d16 · 2012-09-20 00:00:00 — en transport- och specialflygsenhet, bestående av transportflygdivision Tp 84, ledningsflyggrupp ASC 890, signalspaningsflygdivision S 102B, central transportflygdivision samt den svenska kontingent som ingår i Heavy Airlift Wing inom ramen för SAC (Strategic Airlift Control). har enheter ur ExpeditionaryAir Wing (EAW) ur NBG, Fighter Unit (FU) med JAS 39, delar ut () samt stab och Mission Support Element (MSE) deltagit i Nato-insatsen Operation Unified Protector (OUP). Tp 84 har deltagit i insatsen, främst i lufttankningsrollen. Insatsen har ökat JAS-förbandens operativa effekt. Flygvapenförbanden deltog bl.a. i den internationella övningen . Den inplanerade övningen Red Flag ställdes in på grund av deltagande i OUP. flygförband från i och i har fortsatt att öka och genomfördes frekvent och förberedelser för formaliserad, gränsöverskridande övningsverksamhet med fortsatte. Målen för flygtidsproduktion i stridsflygdivisionerna har underskridits, bl.a. eftersom resurser bundits upp i och med deltagandet i OUP samt på grund av brist på flygtekniker. Ett långsiktigt arbete för att åtgärda denna brist pågår. Taktiskt transportflyg har genomfört ett stort antal flygningar till stöd för OUP samt pågående insatser i Kosovo och . Evakueringsflygningar från och har genomförts. Ett stort flygtidsuttag har medfört stor belastning avseende flygunderhåll och dylikt. var följande förband anmälda till internationella styrkeregister med 90 dagars beredskap: en stridsflygdivision JAS 39, ett transportflygplan (Tp 84), ett signalspaningsflygförband (S 102B). Flygvapenförbanden har på ett godtagbart sätt uppnått uppställda målsättningar. För stridslednings- och luftbevakningsbataljonerna är personalsituationen fortsatt ansträngd. Regeringen avser mot bakgrund av detta särskilt följa läget inom Försvarsmaktens stridslednings- och luftbevakningsfunktion. har regeringen fattat beslut gällande vidmakthållande och vidareutveckling JAS 39 C/D. Vidare har bl.a. följande materiel levererats och tillförts flygstridskrafterna: fyra flygplan JAS 39 C/D igenkänningsutrustning (slutleverans till stridsflyget) sex spaningskapslar SPK39V (slutleverans) samt ett statsflygplan Gulfstream G550 (Tp 102D), operativt . färdigställdes efter reparation den Gulfstream IV (Tp 102C)som skadades vid Regeringen bedömer att erhållna leveranser sammantaget leder till att stridsflygförbandens förmåga till bl.a. spaning och interoperabilitet har förbättrats. Central transportflygsdivision har försett med ytterligare ett flygplan, Tp 102D, vilket ökar kapaciteten för persontransport. har helikopterbataljonen varit under fortsatt utveckling. Verksamheten har påverkats av ett lägre flygtidsuttag än planerat, vilket bl.a. fått konsekvenser för utbildningen av nya piloter, utvecklingen av sjöoperativ helikopterförmåga och förmågan att stödja specialförband. Helikopterflottiljen har haft en helikopterenhet i beredskap för den nordiska stridsgruppen. Försvarsmaktens deltagande med en helikopterenhet för medicinsk evakuering i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) inleddes . Insatsen har bidragit till helikopterflottiljens förmågeutveckling. Regeringen bedömer att läget för helikopterförbanden med hänsyn till pågående förbandsuppbyggnad och materiell omsättning är godtagbart. Regeringen anser det dock vara angeläget att Försvarsmakten snabbt kommer tillrätta med de brister som redovisats. har verksamhet kring det nya medeltunga helikoptersystemet, , påbörjats genom utbildning av piloter och tekniker i . De första helikoptrarna ur systemet överlämnades till Försvarsmakten . Införandet av har fortsatt. Regeringen har i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) och propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269) redovisat sin syn på principerna för den framtida personalförsörjningen. En bärande princip är att den ska bygga på frivillighet. Förändringarna inom personalförsörjningsområdet är av stor omfattning och kommer att ta tid att genomföra i sin helhet. Regeringen beslutade propositionen Soldatanställningar i Försvarsmakten (prop. 2011/12:115). beslutade att anta regeringens 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 lagförslag (bet. 2011/12:FöU5, rskr. 2011/12:216). Den nya lagen lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar trädde i kraft . beslutade regeringen direktiv för en särskild utredare att se över lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. (dir. 2012:40). Syftet med utredningen är att modernisera och förändra bestämmelserna om disciplinansvar för att de bättre ska passa det reformerade försvarets nya uppgifter. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . I tabell 3.3 redovisas hur antalet anställda har förändrats och . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.3 Personella förändringar i Försvarsmakten 8 555(1 (varav aktiva) görande GSS totalt(2 interimsavtal total(2 (3 total(2, 28 456(4 27 320(4 1)Av ovan redovisade officerare var 2 482 placerade på befattningar för specialistofficerare. 2)Kategorierna kontinuerligt och tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän redovisas , medan kategorierna förstärknings- och beredskapssoldater samt utlandsstyrkan redovisades 2010. 3)Andelen kvinnor/män finns inte redovisat för tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän då dessa avser antalet interimsavtal och inte antalet anställda. 4)I totalen är inte tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän redovisade p.g.a. att statistiken för dessa avser antalet interimsavtal och inte antalet anställda. Genomsnittsåldern för yrkesofficerare ligger kvar . Många är i ett åldersläge där antalet lämpliga befattningar i insatsorganisationen är begränsat. För civilanställd personal ligger genomsnittsåldern kvar . Andelen yrkesofficerare (officerare och specialistofficerare) som är kvinnor har ökat marginellt och är f.n. . I gruppen officerare är andelen anställda kvinnor medan andelen män är . Bland specialistofficerare är andelen kvinnor 8,8 procent och andelen män . I gruppen kontinuerligt tjänstgörande soldater är kvinnor och män. Regeringen anser att det är angeläget att uppnå en jämnare könsfördelning i Försvarsmakten. Andelen kvinnor, särskilt bland officerare, bör öka snabbare. Försvarsmaktens personalstruktur är inte i balans med de antals-, ålders- och kompetensmässiga behoven, och det råder stor obalans mellan andelen kvinnor och män i organisationen. Minskningen av yrkesofficerare och civilanställda har enligt Försvarsmaktens underlag inte skett i den takt som myndigheten tidigare planerat, vilket medfört högre personalkostnader än planerat. Trenden är att bedömningen av behovet av personalvolymerna för yrkesofficerare och civilanställda ökar i Försvarsmaktens målbild, som avvecklingen av personal är begränsad. Regeringen följer denna utveckling noga, eftersom en högre kostnadsmassa riskerar leda till att de ekonomiska förutsättningarna att genomföra den nya insatsorganisationen fördröjs. För att komma till rätta med obalanserna pågår ett arbete inom Försvarsmakten för att inventera personalens kompetens och myndighetens personalbehov samt för att matcha dessa. I tabell 3.4 redovisas Försvarsmaktens löneutgifter. På grund av förändrad redovisning från Försvarsmakten är siffror och tidigare inte helt jämförbara med senare år. Tabell 3.4 Löneutgifter i Försvarsmakten Miljoner kronor (löpande priser) Rekrytering och grundläggande militär utbildning Generellt bedömer regeringen att rekryteringen till samtliga personalkategorier i Försvarsmakten går bra. Undantaget är att det enligt Försvarsmaktens årsredovisning förekommer brister inom vissa nyckelkompetenser. Detta gäller bl.a. flygtekniker, medicinsk personal och Dessa brister bedöms kunna bli hämmande för uppbyggnaden av insatsorganisationen om de inte åtgärdas. Försvarsmakten har nått och i vissa fall överträffat sina uppsatta mål avseende rekrytering av både kontinuerligt och tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. I avvaktan på ställningstagande till personalförsörjningsutredningens betänkande (SOU 2010:86) och ikraftträdande av de lagförslag som föreslogs i prop. 2011/12:115 har Försvarsmakten skrivit ömsesidiga, icke bindande avsiktsförklaringar (s.k. interimsavtal) med tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Rekrytering av tidigare värnpliktiga har fortsatt men möjligheterna till fortsatt rekrytering från denna grupp bedöms nu av Försvarsmakten som i stort sett uttömda, vilket ökar vikten av en fungerande rekrytering från den grundläggande militära utbildningen (GMU). Antalet sökande till GMU var 2 877 kvinnor och 19 548 män. Antalet antagna var 235 kvinnor och 1 423 män. Sammantaget går det nästan 14 ansökningar per antagen rekryt. Regeringen ser positivt på att andelen kvinnor är förhållandevis hög i förhållande till den tidigare värnpliktsutbildningen, men andelen kvinnor som söker utbildningen bör öka ytterligare. Införandet av det beslutade tvåbefälssystemet pågår. har ca 200 specialistofficerare anställts och 329 personer påbörjade utbildning till specialistofficerare. har 2 482 officerare placerats på specialistofficersbefattningar. Den antalsmässiga obalansen mellan officersbefattningar och officerare, samt mellan officerare och specialistofficerare kvarstår. Antalet yrkesofficerare överstiger behoven i förhållande till Försvarsmaktens planering i budgetunderlaget . Det finns också en kompetens- och gradmässig obalans i förhållande till insatsorganisationens storlek och uppgifter. har endast 13 officerare lämnat Försvarsmakten med hjälp av myndighetens karriärväxlingsverktyg. Regeringen anser att nuvarande volym av karriärväxlande officerare är otillräcklig. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har reservofficerssystemet haft ett begränsat inflöde, resultatet av detta är en ogynnsam ålders- och kompetensstruktur. I propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar (prop. 2009/10:160) redovisade regeringen en samlad svensk veteransoldatpolitik. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg. omr. 6) redovisade regeringen hur denna politik genomförs. Under det svenska ordförandeskapet i det nordiska försvarssamarbetet (NORDEFCO) genomförde en utredare inom Försvarsdepartementet 2011 en kartläggning av nordiska veteransoldatfrågor. Syftet med kartläggningen var att skaffa en gemensam bild av nuläget och den redan pågående utvecklingen när det gäller veteransoldatpolitiken i NORDEFCO-kretsen. Kartläggningen redovisades , varvid utredaren också lämnade förslag på fortsatt arbete (Fö2011/1391/MFI). Vid sitt möte enades de nordiska försvarsministrarna om att överlämna rapporten till försvarsmaktsnivån för vidare hantering. beslutade regeringen direktiv för en särskild utredare att utreda en utvidgad frivillig försvarsverksamhet som även omfattar stöd till anhöriga och veteransoldater (dir. 2011:103). Utredaren ska föreslå hur den frivilliga försvarsverksamheten ska kunna utvidgas till att innefatta verksamhet för anhöriga till den tjänstgörande personalen och till veteransoldater. Syftet är att ytterligare förbättra stödet till anhöriga under internationella militära insatser och till personal som tidigare tjänstgjort i internationella militära insatser. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . beslutade regeringen tilläggsdirektiv till den nämnda utredningen (dir. 2012:83). Utredaren får nu i uppdrag att även följa upp det pågående genomförandet av den svenska veteransoldatpolitiken och bedöma om den behöver utvecklas vidare och om veteranperspektivet bör omfatta veteraner efter annan internationell verksamhet än militär, t.ex. kustbevakningspersonal, personal vid räddnings- och katastrofinsatser, polispersonal och hälso- och sjukvårdspersonal. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Uppdraget ska redovisas . Frivillig försvarsverksamhet har genomförts utifrån Försvarsmaktens behov och målsättningarna för genomförd verksamhet har uppnåtts. Verksamheten har genomförts i form av vinterutbildningar, ungdomskurser, instruktörsutbildningar och grundläggande soldatutbildning för frivilliga. De frivilliga försvarsorganisationerna har bidragit till att höja Försvarsmaktens förmåga. De frivilliga försvarsorganisationerna har fått organisationsstöd (organisationsbidrag och verksamhetsbidrag) inom ramen för anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Organisationsstödet uppgick till ca och gick bl.a. till administrativ basverksamhet, rekrytering syftande till nuvarande och kommande uppdrag samt till verksamhetsutveckling. Av de högst som försvarsmakten disponerade för uppdragsersättning till de frivilliga försvarsorganisationerna för deras utbildningsverksamhet m.m. har ca förbrukats. redovisade Utredningen om en översyn av statens fastighetsförvaltning betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) till regeringen. Utredaren föreslog bl.a. att ska läggas ned och att verkets bestånd av försvarsfastigheter ska föras över på annan förvaltare. Betänkandet har remissbehandlats. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg. omr. 2) redovisade regeringen den fortsatta hanteringen, bl.a. att en särskild utredare skulle förbereda en omstrukturering av statens bestånd av försvarsfastigheter som förvaltas av . beslutade regeringen direktiv för en särskild utredare för omstrukturering av statens bestånd av försvarsfastigheter (dir. 2012:6). Uppdraget ska redovisas . Mot denna bakgrund uppdrog regeringen (Fö2012/504/MFI) åt Försvarsmakten att göra den kartläggning av myndighetens faktiska fastighets- och lokalbehov som föreslagits i betänkandet SOU 2011:31. Utgångspunkten var att Försvarsmakten ska kunna lämna de fastigheter och lokaler som myndigheten bedömer att den inte behöver, utan att myndigheten behöver svara för eventuella restkostnader m.m. har Försvarsmakten redovisat uppdraget. Redovisningen behandlas av Utredningen om omstrukturering av statens bestånd av försvarsfastigheter. Försvarsmaktens totala hyreskostnader uppgick till ca och 2010 till ca . I fråga om försvaret och vindkraften redovisade () regeringsuppdraget om en internationell jämförelse avseende militär flygverksamhet och vindkraft. FOI:s rapport har remissbehandlats och den bereds inom . I det nationella arbetet har antalet s.k. vindkraftremisser som Försvarsmakten yttrat sig över sjunkit. var det 1132 remisser, 2010 var det 1372 remisser och 2009 1667 remisser. beslutade Försvarsmakten om interna riktlinjer för myndighetens hantering av inkommande vindkraftremisser inom militära flygplatsers influensområden. Försvarsmakten bedömer i årsredovisningen att vindkraftbranschen har anpassat sig till de s.k. stoppområden runt de militära flygplatserna som redovisas i riktlinjerna och myndigheten konstaterar att det numera är få nya ärenden inom dessa områden. Om det föreligger konflikt med försvarsintresset på det av exploatören sökta vindkraftläget har Försvarsmakten som målsättning att i sitt remissvar ange alternativa lägen. har under ledning av i , och med stöd av , och Region utrett frågor om vindkraft och försvarsintressen på . En del i utredningen har gällt möjligheten att uppföra en kompletterande väderradarstation på för att möjliggöra mer vindkraft på centrala . Försvarsmakten bedriver sitt arbete med att vid all verksamhet hantera risker för personal och arbetsmiljö inom ramen för verksamhetssäkerheten. har ett antal olyckor och olyckshändelser inträffat inom Försvarsmaktens verksamhet, vilka har utretts av . När lämnar en utredningsrapport innehåller den i allmänhet ett antal rekommendationer om åtgärder som bör vidtas. Den myndighet som fått en sådan rekommendation ska därefter återredovisa till vilka åtgärder som har vidtagits. På regeringens uppdrag har Försvarsmakten redovisat en sammanställning av de åtgärder myndigheten vidtagit med anledning av rekommendationer i dess rapporter . Det är fråga om tolv rapporter med totalt 108 rekommendationer. Två rapporter avser olyckor inom markoperativ, två inom sjöoperativ och fem inom flygoperativ verksamhet. Tre rapporter avser olyckstillbud inom flygoperativ verksamhet. Försvarsmakten har vidtagit åtgärder i enlighet, eller i linje, med 103 av de 108 rekommendationerna. Försvarsmakten har inte vidtagit någon åtgärd med anledning av de fem återstående rekommendationerna. Skäl för detta har varit bl.a. att den möjliga tekniska lösningen har uppvisat svagheter, att nyttan inte uppväger de tekniska problemen och kostnaderna samt att den rekommenderade tekniska lösningen inte finns att tillgå. Mot bakgrund av de verksamhetskrav som följer av myndighetens uppdrag är det av särskild vikt att Försvarsmakten bedriver ett aktivt verksamhetssäkerhetsarbete för att begränsa riskerna för personal, egendom och miljö. I säkerhetsarbetet har undersökningar och rapporter en stor betydelse. Regeringen konstaterar att Försvarsmakten i allt väsentligt följer de rekommendationer som lämnat. 3.3.3.3 Materiel och anläggningar Verksamheten finansieras av anslagen 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, 1:4 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar, 1:9 , 1:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. samt 1:12 . I budgetpropositionen angav regeringen att de nya principer för materielförsörjningen som regeringen gav uttryck för försvarspolitiska inriktningsproposition, Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140), fortsatt skulle implementeras. Regeringen har noterat att fortsatta åtgärder krävs för att Försvarsmakten och ska följa denna inriktning. Vidare har regeringen gett i uppdrag att redovisa kostnaden för externa konsulter avseende materielanskaffning och tillhörande systemintegration samt materielutveckling. beslutade om en ny lag (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Regeringen bedömer att den nya lagen kommer att underlätta tillämpningen av principerna för materielförsörjningen genom att bidra till en väl fungerande gemensam inre marknad även för försvars- och säkerhetsrelaterad materiel. har deltagit i den Europeiska Försvarsbyråns () verksamhet, som framförallt fokuserat på olika initiativ för att gemensamt producera och nyttja försvarsförmågor (s.k. pooling & sharing). har också medverkat i arbetet inom Sexnationerssamarbetet (det s.k. Letter of Intent/Framework Agreement) med åtgärder för att underlätta omstrukturering och drift av den europeiska försvarsindustrin. Försvarsmakten lämnade en redovisning av det internationella samarbetet. För att ge en överblick över pågående och planerade anskaffningar redovisar regeringen i tabell 3.5 exempel på: större anskaffningar som Försvarsmakten har beställt eller tidigare, större anskaffningar som Försvarsmakten planerar att framställa om regeringens godkännande att få beställa och större anskaffningar, inklusive de för vilka regeringen begär godkännande att få beställa . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 De planerade anskaffningarna ryms inom ramen för beslutade och beräknade anslag samt för den operativa inriktning som riksdag och regering har beslutat för Försvarsmakten. För varje stridskraft redovisas en totalsumma som är budgeterad för de investeringar som underställs . Dessa summor är planeringssiffror och kan i enskildheter komma att ändras med hänsyn till kända och förväntade leveransförskjutningar, förskjutning av planerad verksamhet samt eventuell riskhantering. Tabell 3.5 Av Försvarsmakten genomförda och planerade större anskaffningar av materiel och anläggningar Beställt enligt godkännanden från och regeringen Anskaffning bandvagn ny 1 Återstår att beställa enligt godkännanden från Återstående planerade beställningar samt planerade Anskaffning av nytt luftvärnssystem Anskaffning av lastbilar 2013-16 Anskaffning av steg 2 Protector Renovering stridsvagn 122 steg 1 Anskaffning bandvagn ny, steg 2 2013-15 Renovering pansarterrängbil 203 2013-15 Mörkerstridsutrustning grupp/pluton Beställt enligt godkännanden från och regeringen Återstår att beställa enligt godkännanden från Anskaffning ny lätt torped 1 Återstående planerade beställningar samt planerade Anskaffning av autonom minröjningsfarkost, ASV Halvtidsmodifiering stridsbåt 90 HS Generalöversyn/modifiering korvett typ Beställt enligt godkännanden från och regeringen Återstår att beställa enligt godkännanden från Återstående planerade beställningar samt planerade beställningar 2 Varnings- och motmedelssystem flygplan 102 Anskaffning av JAS 39 E 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Beställt enligt godkännanden från och regeringen Återstår att beställa enligt godkännanden från Återstående planerade beställningar samt planerade Anskaffning av gemensamt ledningssystem (SWECCIS) 3 Anskaffning av gemensamt taktiskt radiosystem (GTRS) Anskaffning av stridsledningssystem för bataljon, etapp 2 (SLB) Anskaffning av sjukvårdsenhet ROLE 2 Informationsinfrastruktur H/TS 2013-15 1)Prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2011/11:103. 2)Sådana anskaffningar som Försvarsmakten föreslagit ska föreläggas för regeringens beslut. 3)Godkänt av regeringen och anläggningar, 1:5 Forskning och utveckling En grundläggande utgångspunkt för statens exportstöd är att exporten godkänns av huvudsakligen av anslaget 1:5 Forskning och Enligt tidigare fastlagd inriktning på de statliga aktörernas medverkan fortsätter reducerades anslaget med ca De växande behoven har för att användas inom insats- lett till krav på hårdare prioriteringar inom ramen för exportstödsverksamheten. För att stärka insatsorganisationen har nya projekt tillkommit som spänner över samtliga avsiktsförklaring om anskaffning av Gripen. Även andra projekt har Vidare har beslutat förlänga nuvarande genomförts med samma syfte, bl.a. ett projekt leasingavtal avseende Gripen. om rekrytering och urval av personal. Det nationella flygtekniska forsknings- hela verksamhetsår 2011. programmet (NFFP) har fortsatt i den fas som uppbyggnad av myndighetens organisation och startade , NFFP 5. verksamhet har skett parallellt med att bedömning är att programmet har bidragit till såväl civil som militär nytta. myndigheten har företrätt staten vid försäljning och i mellanstatliga avtal. Verksamheten finansieras av anslagen 1.1 materiel och anläggningar, 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 säkerhetstjänst (MUST) bedrivit och tre kontroller på enskilds begäran om den enskildes meddelanden har inhämtats vid fram efterfrågade underlag för regeringens, i sju påpekanden och en observation. andra myndigheters behov. dessa påpekanden riktade sig till Försvarets lämnat stöd till EU:s militära stab och EU:s Enligt regeringens bedömning visar situationscenter (EU SITCEN). Siuns genomförande av inspektioner och att dessa i förekommande resulterar i påpekanden att systemet fungerar på det sätt regelverket och tagit fram efterfrågade underlag för Flera av de frågor som Siun tagit upp regeringens, och Försvars- har inneburit att vidtagit maktens behov samt fortsatt att utveckla och anpassa sin verksamhet till den nya Regeringen bedömer vidare att lagstiftningen om signalspaning i försvars- det är också viktigt med en fortsatt dialog mellan underrättelseverksamhet som trädde i kraft samt till de ändringar och Det är regeringens bedömning att Försvars- fullgott sätt har genomfört den verksamhet som lämnat stöd till Försvarsmaktens insatser 2011 utvecklat och förbättrat dialogen med skrivelse till med rapport om uppdragsgivarna, bl.a. genom att anordna integritetsskydd vid signalspaning i försvars- myndighetens verksamhet och uppdragsgivarnas vidare genomfört ett antal informations- konstaterar regeringen att signalspanings- säkerhetsanalyser åt andra myndigheter. i enlighet med lagstiftningens intentioner och forskningsinstitut har inom sina kompetens- med respekt för den enskildes integritet. områden bidragit till försvarsunderrättelse- av regeringen ställda kraven samt att samarbetet har lämnat uttalanden utan mellan myndigheterna vidareutvecklas på ett reservation eller avvikande mening avseende