prop · GZ03120 · 2012-03-20 00:00:00 — direktiv angavs i artikel 3 att en energiprestanda ska uttryckas på ett klart sätt och får innehålla en indikator för koldioxid- utsläpp. Någon motsvarande formulering om indikator för koldioxid- utsläpp finns inte i det omarbetade direktivet, något som medför en möjlighet till regelförenkling. Med dagens regelverk ska det anges i elektroniska deklarationsformulär om energiexpertens åtgärds- förslag har en positiv effekt på CO2-utsläppen. Dessa uppgifter begärs in med stöd av 8 § föreskrifter och allmänna råd om energi- deklaration för byggnader (BFS 2007:4). Uppgiften om att indikatorer för energiprestanda får innehålla uppgifter om CO2-påverkan kan utgå från deklarationsformuläret. Formuläret kan därför förenklas och det innebär en regelförenkling. Dessutom underlättar det för energiexperterna som har haft svårt att hitta modeller för beräkning av CO2. Artikel 4 Fastställande av minimikrav på energiprestanda Artikel 4 introducerar flera uttryck och innehåller en mängd definitioner. Dessutom innehåller artikel 4.2 d ett antal undantag från minimikrav på energiprestanda som medlemsstaterna har rätt att tillämpa. Uttrycket kostnadsoptimal nivå (definierat i artikel 2.14) introduceras. kommentar vid artikel 5. Minimikrav för energiprestanda för byggnader eller byggnadsenheter ska anges i de nationella byggkraven. Med byggnadsenhet menas enligt artikel 2.8 en del, våning eller lägenhet inom en byggnad som är konstruerad eller ombyggd för att användas som en separat enhet. Uttrycket byggnadsenhet har inte definierats i svensk lagstiftning. avsnitt 5.2.5 redovisas dock att definitionen av byggnad innefattar det som avses med byggnadsenhet i direktivet. anger minimikrav på energiprestanda för byggnaden som helhet, vilket även inkluderar alla däri ingående byggnadsdelar. Allmänt kan konstateras att redan i sak uppfyller kraven som anges i denna artikel i direktivet. Minimikrav ska införas för byggnadselement (fönster, dörrar etc.) som ingår i klimatskalet och som i betydande grad påverkar klimatskalets energiprestanda när de byts ut eller utrustas med nya delar i syfte att nå Med byggnadselement avses enligt definitionen i artikel 2.9 ett byggnadsinstallationssystem eller en komponent i klimat- Dessa krav gäller i befintlig bebyggelse. givningsbemyndiganden i plan- och byggförordningen (2011:338), förkortad PBF, kan meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av bestämmelserna om energihushållning i 3 kap. 14 och 15 §§ PBF och hur dessa egenskapskrav ska uppfyllas vid ändring av en byggnad i 8 kap. 5 § (2010:900), förkortad PBL, och 3 kap. 22 § PBF. Det förtydligas i detta stycke att det inte finns någon skyldighet att införa minimikrav för energiprestanda om dessa krav inte är kostnadseffektiva med hänsyn till den uppskattade ekonomiska livslängden. Monument ingår inte längre bland möjliga undantag från energi- Det kräver inte någon svensk författningsändring. Enligt artikel 4.2 d får undantag från minimikrav avseende byggnaders eller byggnadsenheters energiprestanda göras för bostadshus som används eller är avsedda för användning mindre än . Detta undantag återfanns direktiv. av det direktivet bedömde regeringen att direktivets formulering tog sikte på bostadsbyggnader som används i begränsad utsträckning och som därför representerar en liten energianvändning. den bakgrunden att det var rimligt att undanta fritidshus med högst två bostäder (prop. 2005/06:145 s. 67). Som ett underlag för regeringens Prop. 2011/12:120 bedömning fanns bl.a. en undersökning av det svenska fritidshus- beståndet och dess energianvändning. I artikel 4.2 d finns nu även en ny alternativ undantagsmöjlighet för bostadshus som används eller är avsedda för användning under en begränsad del av året motsvarande en energianvändning som beräknas vara av vad som skulle vara fallet vid helårsanvändning. Det har inte gjorts någon undersökning av det svenska fritidshus- beståndet och dess energianvändning . En sådan under- sökning skulle utgöra ett betydelsefullt underlag för en bedömning av förutsättningarna för och behovet av att göra ändringar i det svenska regelverket på grund av artikel 4.2 d. Regeringen återkommer därför i frågan efter att ett sådant underlag har tagits fram. De regler som kan beröras av eventuella ändringar finns i föreskrifter på förordningsnivå. Artikel 5 Beräkning av kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda Artikel 5 handlar om den ram för jämförbara beräkningsmetoder som kommissionen ska ta fram . Enligt artikeln krävs att medlemsstater ska beräkna kostnadsoptimala nivåer för minimikrav avseende energiprestanda med hjälp av ramen för jämförbara beräkningsmetoder och relevanta parametrar, exempelvis klimatförhållanden, och jämföra resultaten av denna beräkning med de minimikrav avseende energiprestanda som medlemsstaten har fastställt på nationell nivå. Medlemsstaterna ska rapportera till alla indata och antaganden som använts för dessa beräkningar såväl som resultaten av beräkningarna. Medlemsstaterna ska överlämna sådana rapporter till kommissionen med jämna mellanrum som inte får överstiga och den första rapporten ska överlämnas . Om resultaten av jämförelsen ovan visar att de nationellt ställda mini- mikraven på energiprestanda är betydligt mindre energieffektiva än de kostnadsoptimala kravnivåer på energiprestanda som ramen för jämför- bara beräkningsmetoder anger ska den berörda medlemsstaten skriftligen motivera detta för . I den utsträckning skillnaden inte kan motiveras, ska medlemsstaten ange en plan innehållande lämpliga åtgärder för att betydligt minska skillnaden. En sådan justering ska göras senast i samband med den regelbundna översyn av minimikraven på energiprestanda som medlemsstaterna ska göra enligt artikel 4.1, med intervall som inte får överstiga . Enligt artikeln ska Europeiska kommissionen anta en delegerad akt om ramen för jämförbara beräkningsmetoder . Arbetet har försenats och kommissionen har först beslutat och offentliggjort den delegerade akten. Artikel 5 ställer inte några krav på förändringar i nationell lagstiftning. De beräkningar och rapporteringar som ska göras enligt artikeln kommer att göras av berörda myndigheter. Artikel 6 Nya byggnader Artikel 6 innehåller förändringar som ställer krav på ändringar i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader. Alla byggnader ska redovisa analys av alternativa energisystem. innebär i förhållande till krav som redan gäller enligt direktiv att krav på analys av ytterligare ett antal byggnader på mindre än 1 000 Administrationen av sådana redovisningar kommer sannolikt att öka i svenska kommuner. Någon ändring i den svenska bygglagstiftningen behövs inte eftersom det före- skrivs i PBL att en åtgärd som kräver lov eller anmälan inte får påbörjas förrän har givit startbesked (10 kap 3 §). krav för startbesked att en redovisning av alternativa energiförsörjningssystem har visats upp för nämnden, om en sådan redo- visning krävs enligt 23 § lagen om energideklaration för byggnader. Däremot krävs en ändring i den sistnämnda lagen. Överväganden finns i avsnitt 5.1.4. Krav på utredning av tillgängliga högeffektiva alternativa energisystem införs för alla nya byggnader. motsvarande krav enbart för byggnader med större total användbar golv- Det kravet har genomförts i 23 § lagen om energideklaration för byggnader. Den där angivna areagränsen måste således utgå för att uppfylla kraven i det omarbetade direktivet. förslag finns i avsnitt 2. Överväganden finns i avsnitt 5.1.4. I direktivet har beteckningarna ändrats för de fyra alternativa energi- Kombinerad värme- och elproduktion kallas nu kraftvärme (se definition i artikel 2.13) och fjärrvärme eller fjärrkyla har ändrats till fjärr-/närvärme eller fjärr-/närkyla, särskilt om den helt eller delvis baseras på energi från förnybara energikällor (se definition i artikel Beteckningar för de alternativa energisystem som ska utredas finns inte i lagen om energideklaration för byggnader. Beteckningarna kan dock få betydelse när föreskrifter om utredning av alternativa energisystem ska meddelas på lägre nivå än lag med stöd av det normgivningsbemyn- digande som föreslås i denna proposition. Förslag på utformning av normgivningsbemyndigande finns i avsnitt 2. Av artikeln framgår att krav införs på dokumentation av analys av alter- system i alla nya byggnader. Någon svensk regeländring behövs inte till följd av denna förändring eftersom ett sådant krav redan finns i 10 kap. 23 § 4 PBL. Formuleringarna i direktivet gör det möjligt att analysera alternativa system för enskilda byggnader, för grupper av byggnader eller för gemensamma typer av byggnader i samma område. värme- eller fjärrkylsystem får göras för alla byggnader som är anslutna till samma system i området. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka alternativa energisystem som ska utredas när en byggnad uppförs och om undantag från sådan Lagtextförslag finns i avsnitt 2. Överväganden finns i avsnitt Artikel 7 Befintliga byggnader En nyhet i direktivet är att minimikrav på energiprestanda nu även omfattar byggnader som genomgår en större renovering (jämför artikel Medlemsstaterna ska säkerställa att energiprestanda för byggnaden eller den renoverade delen av denna förbättras så att de uppfyller mini- mikrav avseende energiprestanda i den mån det är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart. Artikel 7 ger medlemsstaterna möjlighet att ställa energikrav på byggnadsenheter. Kraven kan ställas på den renoverade byggnaden eller på den renoverade byggnadsenheten i dess Dessutom, eller alternativt, kan kraven ställas på de renoverade direktiv gällde motsvarande krav enbart byggnader med en golvarea på , en gräns som alltså nu utgår. detta tröskelvärde försvinner ur artikeln ställer inte krav på någon svensk regeländring eftersom det saknas någon sådan gräns i svensk befintlig I det svenska byggregelverket ställs förbättringskrav när det gäller energieffektivisering vid alla ändringar av en befintlig byggnad och inte bara vid större renoveringar (se 8 kap. 2 och 5 §§ PBL och 3 kap. 22 § PBF). Vid ombyggnad (se definition i 1 kap. 4 § PBL) gäller kraven för hela byggnaden eller, om detta inte är rimligt, den betydande och avgränsbara del av byggnaden som påtagligt förnyas genom ombyggnaden (8 kap. 2 § 2 PBL). Vid annan ändring av en byggnad än ombyggnad gäller kraven i fråga om ändringen (8 kap. 2 § 3 PBL). Vid ändring av en byggnad får kraven anpassas och avsteg från kraven göras med hänsyn till ändringens omfattning samt med hänsyn till bygg- nadens förutsättningar och till bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning (8 kap. 7 § PBL). Att det i begreppet byggnadens förutsättningar även ligger en ekonomisk aspekt framgår av förarbetena till (prop. 1985/86:1). Det framgår även av senare förarbetsuttalanden (prop. 2009/10:170) att lagstiftaren inte har efter- strävat några förändringar i detta avseende. byggregler gäller även för ändring av Enligt 10 kap. 3 § 7 och 4 § PBF får meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av bestämmelserna om egen- skapskrav avseende energihushållning och värmeisolering i 3 kap. 14 och 15 §§ samt uppfyllandet av egenskapskraven i 8 kap. 5 § PBL och 3 kap. 22 § PBF. Med stöd av dessa normgivningsbemyndiganden kan meddela behövliga föreskrifter i fråga om att sådana högeffektiva alter- system som avses i artikel 6.1 ska övervägas och beaktas, vid större renovering av en byggnad i den mån det är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart. Enligt artikeln ska medlemsstaterna dessutom vidta nödvändiga åtgärder för att se till att energiprestanda för ett byggnadselement som utgör en del av ett klimatskal, och som i betydande grad påverkar klimat- skalets energiprestanda, uppfyller minimikraven avseende energi- prestanda när byggnadselementet utrustas med nya delar eller byts ut. Detta ska göras i den mån det är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt De föreskrifter som har tagit fram med stöd av befintliga normgivningsbemyndiganden i PBF innehåller bestämmelser om krav på enskilda byggelement (tak, vägg, golv, fönster, ytterdörr) då energiprestandakraven inte uppfylls efter genomförda ändringar. Artikel 7 innehåller också ett förtydligande av medlemsstaternas främjandeåtgärder i fråga om byggnader som genomgår en större reno- Medlemsstaterna ska då främja att högeffektiva alternativa energisystem (jämför artikel 6.1) övervägs och beaktas i den mån det är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart. ska främja att högeffektiva alternativa energisystem övervägs och beaktas tillgodoses genom informationsinsatser och arbete i nätverk där bygg- och fastighetssektor ingår och som syftar till att främja energieffektiva renoveringar. Sammantaget kan det konstateras att omarbetningarna i denna artikel inte leder till något behov av svenska regeländringar på lag- och förord- De tillämpningsregler som gäller vid ändring av befintliga byggnader återfinns i Regelsamling för byggande, BBR 19, och uppfyller direktivets krav att ställa minimikrav på energiprestanda. Artikel 8 Byggnaders installationssystem I artikeln anges att medlemsstaterna ska ställa systemkrav på total energiprestanda, korrekt installation samt lämplig dimensionering, juste- ring och kontroll för installationssystem som installeras i befintliga Kraven får även tillämpas vid nybyggnad. Systemkrav ska fastställas för nya installationssystem, för installations- system som byts ut och som utrustas med nya delar och de ska tillämpas i den mån det är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart. Systemkraven ska åtminstone omfatta system för värme, varmvatten, luftkonditionering och stora ventilationssystem, eller en kombination av Enligt 3 kap. 14 § PBF krävs att byggnadsverk och deras installationer för uppvärmning, kylning och ventilation ska vara projekterade och utförda på ett sådant sätt att den mängd energi som med hänsyn till klimatförhållandena på platsen behövs för användandet är liten och värmekomforten för brukarna tillfredsställande. Vidare ska enligt 3 kap. 15 § PBF byggnader som innehåller bostäder eller lokaler och deras installationer för uppvärmning, kylning och ventilation ha särskilt goda egenskaper när det gäller hushållning med elenergi. Dessa nybyggnads- krav gäller som huvudregel även vid ändring av befintliga byggnader (8 kap. 5 § PBL och 3 kap. 22 § PBF). I avsnitt 9 i byggregler finns det bestämmelser om total energianvändning för den nya byggnaden eller den tillbyggda delen, inklusive installationer, krav på värme, kyl- och luftbehandlings- installationer, styr- och reglersystem samt effektiv elanvändning. I bygg- reglerna har även infört föreskrifter om krav på energianvänd- ning vid ändring av byggnader. Svensk bygglagstiftning ställer som huvudregel krav på förbättringar av energihushållning vid alla ändringar av en befintlig byggnad. System- krav som avses i det omarbetade direktivet ställs i även vid nybyggnad, via maximalt tillåten energianvändning respektive tillåten installerad effekt vid eluppvärmning. Dessutom ställs förbättringskrav upp till nybyggnadsnivå vid alla ändringar av en befintlig byggnad. I byggregler, BBR 19, finns energikrav på miniminivåer på det sätt som krävs i artiklarna 7 och 8. Formuleringarna i artikel 8.1. bedöms inte leda till några svenska regeländringar på lag eller förordningsnivå, eftersom redan har bemyndigande enligt 10 kap. PBF att meddela föreskrifter om aktuella egenskapskrav vid ändring av befintliga byggnader. Medlemsstaterna ska främja att system med smarta mätare införs när en byggnad uppförs samt vid större renoveringar. Medlemsstaterna får dess- utom i lämpliga fall främja användningen av aktiva styrsystem. Frågan om smarta mätare har senast berörts i regeringens proposition Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem 2010/11:153). I propositionen redovisas att enligt Europaparla- mentets och rådets direktiv /72/EG av om gemen- samma regler för den inre marknaden för el och naturgas ska av konsumenterna ha smarta elmätare med intelligenta mätsystem och att det är regeringens uppfattning att uppfyller dessa krav genom den reform om avläsning av elförbrukning som har införts. I den aktuella propositionen föreslår regeringen dock att elkonsumenterna genom timvis mätning av elförbrukningen ska ges ökade möjligheter att påverka sina elkostnader. Inriktningen i det fort- satta arbetet ska vara att allt fler elkonsumenter ska få sin elförbrukning timmätt och att det stora flertalet elkonsumenter bör få sin elförbrukning timmätt på . Ett första steg i denna riktning ska vara att förbättra möjligheterna för elkonsumenter att kunna välja att få sin elför- brukning timmätt. Propositionen innehåller inget lagförslag i denna fråga. Däremot aviseras att regeringen ska återkomma med ett förslag som ska säkerställa att byte till timmätning ska kunna ske utan någon merkostnad för konsumenten. Detta är ett exempel på hur den kontinuerligt arbetar och avser att fortsätta arbeta för att främja system med smarta mätare. När det gäller aktiva styrsystem krävs enligt byggregler att värme-, kyl- och luftbehandlingsinstallationer ska förses med automatiskt verkande reglerutrustning så att tillförsel av värme och kyla Prop. 2011/12:120 regleras efter effektbehov i förhållande till ute- och inneklimatet samt byggnadens avsedda användning. Mot denna bakgrund kan det konstateras att aktiva styrsystem främjas i svenskt regelverk. Sammantaget bedöms att uppfyller direktivets krav på att främja system med smarta mätare genom ovan redovisade åtgärder. Alla nya byggnader ska senast vid utgången av 2020 vara nära- nollenergibyggnader (definition i artikel 2.2 ). Vid utgången av 2018 ska nya byggnader som används och ägs av offentliga myndigheter vara nära-nollenergibyggnader. Artikel 9.1. andra stycket Medlemsländerna ska ta fram planer för att öka antalet nära- nollenergibyggnader (se artikel 9.3). De planer som tas fram får innehålla differentierade mål beroende på byggnadskategori. Genom att följa de bästa exemplen inom den offentliga sektorn, ska medlemsstaterna utforma politik och vidta åtgärder, till exempel formulera mål, för att stimulera till att byggnader som renoveras omvandlas till nära-nollenergibyggnader. Kommissionen ska informeras om detta i de nationella planerna enligt 9.1. De nationella planerna ska sammanfattningsvis innehålla a)praktisk tillämpning av definitionen av nära-nollenergibyggnader, b)etappmål 2015 för förbättringar av energiprestanda för nya byggnader, samt c)information om olika åtgärder som vidtas för att främja nära- nollenergibyggnader. Den praktiska tillämpningen av definitionen av nära- nollenergibyggnader förutsätts avspegla nationella, regionala och lokala förhållanden och innehålla en numerisk indikator för primärenergi- användning i kWh/m2 och år. De underliggande faktorer som används för att fastställa primärenergi- användning får grundas på nationella eller regionala årsgenomsnitts- värden och ta hänsyn till relevanta europeiska standarder. Kommissionen ska utvärdera de nationella planerna och framförallt om de planerade åtgärderna är adekvata i förhållande till målen för direk- Vid behov kan kommissionen begära kompletteringar av medlems- staterna som även får föreslå ändringar . kommissionen lämna en rapport om framstegen när det gäller att öka antalet nära- nollenergibyggnader. Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa krav på nära-nollenergi- byggnader enligt 9.1 i specifika och berättigade fall om kostnadsnytto- analysen med hänsyn till byggnadens beräknade livslängd utfaller Kommissionen ska informeras om principerna i ett sådant Artikeln ställer inte krav på några omedelbara förändringar i det svenska regelverket för byggnader. Förslag och bedömningar om hur artikelns krav ska genomföras i lämnas i en nationell handlingsplan om nära-nollenergibyggnader. Artikel 10 Ekonomiska incitament och marknadshinder Artikel 10 berör ekonomiska incitament. I skäl 13 i ingressen till direk- tivet förtydligas att incitament inte ska tolkas som att det utgörs av statligt stöd: Detta direktiv påverkar inte artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Begreppet incitament, som används i detta direktiv bör därför inte tolkas som om det utgörs av statligt stöd. Artikeln framhåller betydelsen av lämplig finansiering och andra instrument för att driva på förbättringen av byggnaders energiprestanda. Medlemsstaterna ska mot bakgrund av nationella förhållanden ta ställning till de mest relevanta av dessa instrument. ska medlemsländerna ha förtecknat andra existerande eller föreslagna åtgärder och instrument än vad som krävs enligt detta direktiv, men som främjar dess mål. uppdateras och kommissionen ska underrättas om den. Underrättandet kan ske genom infogande i handlingsplaner för energi- effektivitet enligt direktivet om effektiv slutanvändning av energi och om Prop. 2011/12:120 energitjänster (2006/32/EG)3. I punkterna 10.310.5 beskrivs närmare kommissionens ansvar och förslagsrätt. Enligt punkt 10.6 ska energiprestandans kostnadsoptimala nivåer beaktas när incitament ges för byggande eller större renovering av byggnader. Trots det får medlemsstaterna ge incitament som går utöver de kostnadsoptimala nivåerna, enligt punkt 7. Regeringen beslutade om en nationell handlingsplan för energieffektivisering som överlämnades till kommissionen (regeringsbeslut nr I 13, dnr N2010/6219/E och N2011/1506/E). I denna handlingsplan återfinns den information som enligt artikeln ska förtecknas och lämnas till kommissionen. En första rapportering enligt denna artikel har således redan skett. Handlingsplanen finns tillgänglig i . Energideklarationen ska innehålla uppgifter om byggnadens energi- prestanda och referensvärden såsom minimikrav avseende energi- prestanda. Därutöver kan ytterligare uppgifter ingå, till exempel andelen förnybar energi i den totala energianvändningen. Rekommendationerna ska avse kostnadsoptimala eller kostnadseffektiva förbättringsförslag, såvida det inte saknas en rimlig förbättringspotential i jämförelse med de gällande kraven på energiprestanda. Rekommendationerna kan innehålla en uppskattning av återbetalnings- perioder eller kostnader och intäkter under byggnadens ekonomiska livscykel. Energideklarationen ska kunna ge ägaren eller hyresgästen en indikation om var man kan finna mer detaljerad information, inbegripet bland annat kostnadseffektivitet. Utvärdering av kostnadseffektivitet ska grundas på standardvillkor. 3 och Rådets direktiv /32/EG av om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv /76/EEG, EUT L 114, 27.4.2006, s. 64 (Celex 02006L0032). I punkten anges att medlemsstaterna ska uppmuntra att offentliga myndigheter beaktar den ledande roll de bör spela avseende byggnaders energiprestanda, bland annat genom att genomföra de rekommendationer som lämnas i energideklarationerna. Av artikeln framgår att utfärdandet av en energideklaration för en byggnadsenhet får grundas på en gemensam deklaration för hela byggnaden eller bedömning av en annan representativ byggnadsenhet med samma energirelevanta egenskaper i samma byggnad. I artikeln anges att energideklaration för enfamiljshus får grunda sig på en annan representativ byggnad om överensstämmelsen kan garanteras av energiexperten som gör deklarationen. I artikeln anges att kommissionen ska anta ett frivilligt certifierings- system för andra byggnader än bostäder. Det svenska energideklarationssystemet uppfyller väsentligen de krav som ställs upp i artikeln. Omarbetningarna av artikel 11 kräver således inte några författningsändringar på lag eller förordningsnivå i . Den möjlighet som anges i artikel 11.6 att en energideklaration för en byggnadsenhet får grunda sig på bedömningen av en annan representativ byggnadsenhet med samma energirelevanta egenskaper i samma