prop · H0031d34 · 2012-09-20 00:00:00 — Träets många positiva egenskaper har betydelse för ett hållbart, grönt samhällsbyggande och en grön ekonomi. Ökat förädlingsvärde ur biomassan skapas genom gynnsamma miljöer för såväl företagande som forskning och innovation. Det finns en stor outnyttjad potential inom turistområdet och upplevelsebaserade näringar. Genom att förstärka marknadsföringen av såväl redan etablerade som nyutvecklade resmål kan utländsk turism öka och bidra till att jobb stannar, och skapas, på landsbygden. Inom ramen för Skogsriket fortsätter också satsningen på innovation och entreprenörskap med skogen som bas genom stödordningen Väx med skogen. Mikroföretag, små samt medelstora företag bereds därigenom möjlighet att utveckla sitt företagande och bidra till jobb och tillväxt på landsbygden. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Ett resurseffektivt och hållbart fiske Regeringens mål är att den svenska fiskerinäringen ska producera fisk och fiskprodukter som efterfrågas av konsumenterna och bidrar till att skapa arbete, välfärd och levande kust- och insjösamhällen. För att uppnå detta krävs att allt fiske såväl i som i EU bedrivs resurseffektivt och hållbart. utnyttjas EU:s gemensamma fiskbestånd på ett sätt som inte kan anses vara hållbart. Detta leder till både hotade bestånd och låg lönsamhet för stora delar av yrkesfisket. En viktig del är att anpassa fiskeflottans kapacitet bättre till beståndssituationen bl.a. genom regleringar. anser regeringen att näringen i hela måste ta ett större eget ansvar för fiskets utveckling och framtid. Stöden inom den gemensamma fiskeripolitiken behöver långsiktigt minska och måste bidra till en hållbar fiskeriförvaltning. Utkast av fisk är ett utbrett problem, ett slöseri av havets resurser och en förlust av en viktig livsmedelskälla. Regeringen kommer därför fortsätta att driva på för införandet av ett utkastförbud inom EU. Ett viktigt steg på vägen är den överenskommelse som gjorts mellan och om att harmonisera det tekniska regelverket för inom ramen för . arbetar för ett utkastförbud i hela EU. anser att en nyckel för att komma tillrätta med utkastproblematiken är att utveckla och använda selektiva fiskredskap, men även en mer riskbaserad och effektiv kontroll behövs. har arbetat länge med att utveckla selektiva redskap och fortsätter att vara drivande i EU:s arbete med att ta fram för miljön mer skonsamma fiskeredskap. Ökad kunskap inom fiskeriförvaltningen är också en central förutsättning för att ekosystemansatsen i förvaltningsbesluten ska kunna tillämpas. Den internationella vetenskapliga rådgivningen syftar till att nå ett hållbart uttag av de resurserna och rådgivningen utgör därför också grunden för de politiska besluten om exempelvis kvoter. Det är i sammanhanget av största vikt att säkerställa en väl underbyggd vetenskaplig rådgivning. arbetar därför kontinuerligt för en förstärkning och utveckling av (), vars vetenskapliga rådgivning utgör en grund för de politiska besluten. För att långsiktigt säkra den kunskapsinhämtningen och leva upp till EU:s krav anser regeringen vidare att tillgången till svenskt undersöknings- och forskningsdata behöver tryggas. Även det fortsatta arbetet med att ta fram nya förvaltningsplaner för alla kommersiella arter samt att de redan antagna planerna följs är av största vikt för regeringen. En långsiktig förvaltningsplan för lax i , liksom att arbetet med att underlätta vandring och förbättra uppväxtmöjligheterna för all vandringsfisk, både lax och öring, fortsätter och effektiviseras då det är av stor betydelse för såväl turism som arbetstillfällen, inte minst i norra . 2.6.3De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik är pådrivande för sund djurhållning och friska djur i EU. Det är regeringens målsättning att de gröna näringarna utmärks av omtanke och ansvarstagande för miljö och djur och av hög etik. Som en del av detta fortsätter regeringen att arbeta nationellt, inom EU och internationellt för en god djur- och folkhälsa samt för ett gott djurskydd. Utbrott av allvarliga smittsamma djursjukdomar kan i vissa fall innebära risker för folkhälsan och även orsaka stora förluster för lantbrukare i drabbade områden. Smittspridning är gränsöverskridande och för att ska kunna upprätthålla goda förhållanden inom landet är vi beroende av att andra regioner i EU och världen gör detsamma. Därför finns det ett mervärde i att samarbeta. bidrar aktivt till den pågående översynen av EU:s djurhälsopolitik, med syftet att förenkla och effektivisera lagstiftningen, utveckla de förebyggande insatserna samt att se till att de ekonomiska resurserna används på bästa sätt. Regeringen arbetar också för att avseende djurhälsa skapar incitament för enskilda djurägare och för medlemsstaterna att förebygga och vidta åtgärder för att förhindra spridning av djursjukdomar. har ett mycket gott smittskydd, bl.a. därför att vi aktivt och långsiktigt har arbetat med att förebygga och bekämpa smittsamma djursjukdomar. bidrar till möjligheten att förebygga och bekämpa djursjukdomar. Antibiotikaresistens är en stor utmaning där samarbete mellan djur- och humanhälsa är viktig. Om sjukdomar inte kan behandlas blir situationen allvarlig för människor och djur och samhällets kostnader kan bli mycket höga. Därför arbetar regeringen både internationellt och nationellt för rationell antibiotikaanvändning och minskad antibiotikaresistens. Resistensläget i är bättre än i många andra länder. Omfattningen av antibiotikaresistens övervakas kontinuerligt både i och inom EU. Regeringen anser att det är viktigt att även framöver bibehålla ett gott smittskyddsläge i . Alltsedan det svenska EU-inträdet har transporten av både lantbrukets djur och sällskapsdjur ökat till och från . För att detta inte ska leda till ökad spridning av smittsamma sjukdomar anser regeringen att det är viktigt att öka medvetenheten och arbetet med förebyggande smittskydd, liksom att arbeta för ett EU-regelverk som möjliggör för oss att stoppa, bekämpa och utrota smittor. Om en sjukdom brutit ut är det viktigt med ett effektivt bekämpande. över den senaste tioårsperioden har den genomsnittliga kostnaden för bekämpandet av smittsamma husdjurssjukdomar ökat i . Regeringen fortsätter att arbeta för att hålla tillbaka salmonella och bekämpa olika smittsamma djursjukdomar. Regeringen arbetar för att värna ett gott djurskydd i och inom EU. Djurskydd har varit en prioriterad fråga som drivit i EU. Vidare finns hög kompetens på området i . Den svenska djurskyddslagstiftningen ses över. Ett led i arbetet har varit att tillsätta en särskild utredare med uppgift att modernisera och vidareutveckla lagstiftningen. Utredarens betänkande SOU 2011:75 Ny djurskyddslag har överlämnats till regeringen, remissbehandlats och bereds i . För att minska det lidande smågrisar utsätts för i samband med obedövad kastrering föreslår regeringen att stöd ska kunna lämnas för vissa kostnader i samband med kastrering av grisar eller för vaccinering mot galtlukt. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Konsumenten har verktyg och förutsättningar att välja De livsmedel som säljs ska vara säkra. Konsumenterna har rätt att känna sig trygga med det de äter. Konsumenterna ska också kunna lita på att de livsmedel som de konsumerar är vad de utges för att vara. Redligheten i livsmedelshanteringen ska därför vara god. ska valfriheten och konsumentmakten vara stor och det är av vikt att regelverket är modernt och anpassat till dagens förhållanden. Märkning är ett viktigt redskap för att konsumenten ska kunna välja bra, hälsosam och miljömässigt hållbar mat efter sina önskemål och behov. Fortsatta åtgärder för att förbättra kunskapen om kostens och måltidernas betydelse ska genomföras rörande bl.a. måltider i skolan och inom äldreomsorgen. Regeringens satsningar inom ramen för visionen det nya matlandet är här betydelsefulla. Att ha tillgång till gott och säkert vatten är av stor betydelse för såväl den enskilde konsumenten som för företag och behövs för en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion. De senaste årens stora utbrott av vattenburna smittor visar hur snabbt allvarliga händelser kan uppstå och varför god samordning behövs för att dra lärdom av vad som inträffat. Den samordning av dricksvattenfrågorna på nationell nivå som leder är viktig för att samhället ska kunna fortsätta upprätthålla en bra dricksvattenförsörjning. 2.6.4De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling De gröna näringarna är viktiga för utveckling till ett hållbart samhälle i , i resten av EU och i övriga världen. Inom ramen för olika internationella organisationer och processer driver regeringen frågan om en öppnare och mer marknadsanpassad handel på jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdet, klimathänsyn, hållbar produktion i jordbruks-, fiske- och skogsnäringen och säkra livsmedel. Ett fortsatt starkt svenskt engagemang i internationella skogs- och fiskefrågor är också viktigt liksom värnandet om genetiska resurser på regional och global nivå. innehar ordförandeskapet i 2013. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 för fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk under ordförandeskapet är Den moderna landsbygden En trygg global livsmedelsförsörjning Regeringen fortsätter att prioritera FN:s Millenniemål. Delmålet om halverad fattigdom i det första millenniemålet ser ut att kunna nås. Höga livsmedelspriser, konflikter, torka och översvämningar gör dock att delmålet om att halvera andelen hungrande släpar efter och att antalet istället ökar. Därför är det än mer angeläget att vidta relevanta och effektiva insatser. deltar i arbetet i FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) som är centralt för att främja en globalt tryggad livsmedelsförsörjning. Regeringen understryker vikten av bättre fungerande marknader, satsningar för att uppnå ökad hållbar produktivitet, ett hållbart fiske, minskat produktionsbortfall och svinn liksom vikten av lika tillgång för kvinnor och män till produktionsresurser som mark samt tillgång till finansiering. Hållbart fiske är viktigt för den globala livsmedelsförsörjningen. Internationellt fiskerisamarbete sker huvudsakligen inom multilaterala och regionala organisationer samt inom ramen för EU:s fiskeavtal med tredje land. Regeringens mål är att stärka tillämpningen av försiktighetsansatsen och ett införande av ekosystemansatsen i förvaltningen samt skydda de mänskliga rättigheterna. Med hänsyn till situationen för många bestånd, såväl i EU som globalt, är även arbetet inriktat på de faktorer som främjar återuppbyggnaden av hotade bestånd allt viktigare. De gröna näringarna bidrar till lösningen på det globala miljö- och klimatarbetet Ett hållbart nyttjande av världens skogar bidrar till utveckling och fattigdomsbekämpning. Det finns stor potential att minska negativ klimatpåverkan genom att minska den pågående avskogningen och omföringen av skogsmark till annan markanvändning vilket sker i många utvecklingsländer. har genom sin höga kunskapsnivå och långa skogliga tradition en hög trovärdighet internationellt vad gäller skogsbruket och skogens produktions- och miljövärden. ska fortsätta att förmedla kunskap om detta och exportera sitt teknologiska kunnande. Regeringen avser att ytterligare stärka framträdande roll avseende skogsfrågor på den europeiska arenan liksom i det övriga internationella arbetet, som en viktig del i satsningen Skogsriket. En öppen global ekonomi För den långsiktiga konkurrenskraften för EU:s jordbrukare är globala jordbrukspolitiska reformer av stor vikt. Det kvarstår som en prioritet för regeringen att avsluta Doharundan inom ramen för världshandelsorganisationen där bl.a. ett reviderat jordbruksavtal ingår. Nya ramar för WTO-medlemmarnas jordbrukspolitiska åtgärder innebär betydande sänkningar av tullar och handelsstörande stöd och eliminering av exportstöd. Regeringen har som mål att bidra till en dynamisk och öppen global ekonomi på jordbruks- och livsmedelsområdet. Åtgärder som syftar till att värna människors, djurs och växters liv och hälsa bör vara rättvisa och proportionerliga samt bygga på överenskomna riktlinjer, rekommendationer och standarder. Genom WTO och internationella standardiseringsorganisationer finns ett multilateralt regelverk som säkerställer detta. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 394 429 tkr prisnivå. 3Motsvarar 378 144 tkr prisnivå. 4Motsvarar 355 721 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Anslaget får användas för att medfinansiera insatser enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som erhålls vid handel med skogsodlingsmaterial (kontroll av frö- och planthandel) från statliga myndigheter och affärsverk. bedriver uppdragsverksamhet som i huvudsak finansieras genom avgifter. Undantag är vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Som en del av visionen Skogsriket gör regeringen en satsning som ska bidra till Skogsrikets mål om fler jobb på den svenska landsbygden. En viktig del av satsningen är att ge förbättrade förutsättningar för ökad och hållbar produktion av skogsbiomassa som metoder för miljöhänsyn utvecklas. Åtgärderna ger förutsättningar att tillgodose behov av flera ekosystemtjänster: både ökad produktion av biomassa och bevarad biologisk mångfald samt positiva klimateffekter genom inbindning av kol och ersättning av fossil råvara. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 satsningen ökas anslaget med 25, 20 och 2013, 2014 respektive 2015. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10) . Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga föränd - ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3.1.21:2 Insatser för skogsbruket Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:2 Insatser för skogsbruket Anslaget används för att täcka kostnader för stöd enligt förordningen (2010:1879) om stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget används också för att täcka kostnader för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget används även till att upprätta renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 samt 20162017. Skälen för regeringens förslag: I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt behöver ekonomiska förpliktelser kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst och 2017. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Erhållet/föreslaget bemyndigande P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Nyttjandet av skogen måste ske genom hållbart brukande och kombineras med skydd av värdefulla områden. Regeringen förstärker insatserna för skydd av skog (se även utgiftsområde 20). Genom insatserna ges möjlighet att utveckla sitt arbete med att teckna naturvårdsavtal. För att genomföra satsningen ökas anslaget med 2013 och 20142016. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Insatser för skogsbruket Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10) . Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 112 569 tkr prisnivå. 3Motsvarar 112 568 tkr prisnivå. 4Motsvarar 113 574 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens veterinärmedicinska anstalts (SVA) förvaltningskost- SVA är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda och utreder bl.a. uppkomst, orsak och spridningssätt av sjukdomar hos djur. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (5 835) (5 341) (varav tjänsteexport) (5 000) (4 800) (varav tjänsteexport) (5 000) (4 800) Avgiftsintäkterna får disponeras av . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10) . Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga föränd - ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 3.1.41:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 107 150 tkr prisnivå. 3Motsvarar 107 150 tkr prisnivå. 4Motsvarar 107 149 tkr prisnivå. Anslaget används för statens bidrag till veterinär fältverksamhet och för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader avseende livsmedelsproducerande djur. är chefsmyndighet för distriktsveterinärerna. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.12 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10) . Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga föränd - ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3.1.51:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Av tabellerna framgår distriktsveterinärernas avgiftsbelagda verksamhet. Större delen av verksamheten är avgiftsfinansierad. får disponera avgiftsintäkterna. Anslaget används för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll. Insatser ska begränsa skadeverkningarna av djursjukdomar och förebygga spridning av smittsamma djursjukdomar som kan överföras till både djur och människor. Anslaget används även till djurskyddsfrämjande åtgärder avseende bl.a. hållande och skötsel av djur. Regeringen föreslår att anslaget tillförs 2013 för att lämna stöd för vissa kostnader i samband med kastrering av grisar eller för vaccinering mot galtlukt. Av samma anledning föreslås anslaget tillföras 2014, 2015 och 2016 och 2017. Regeringen föreslår att som används för drift av djursjukdatasystemet Vet@ förs till anslaget 1:8 . Vidare föreslår regeringen att som används för Honungsprogrammet förs till anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder . , 2015, och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10) . Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 3.1.61:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) eller med stöd av i lagarna meddelade föreskrifter. Vidare används anslaget för bidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EU-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Anslaget används för nationell medfinansiering av kontroller för (BSE och scrapie) som enligt EU:s krav är skyldig att göra. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10) . Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:8 Ersättning för viltskador m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10) . Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.1.71:7 Ersättningar för viltskador m.m. Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden. Skälen för regeringens förslag: Jägare är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldiga att betala viltvårdsavgift på till Viltvårdsfonden. Medlen ur fonden används för att främja viltvården och andra liknande ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Jaktåret omfattar tiden den 1 juliden . Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:8 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 504 600 tkr prisnivå. 3Motsvarar 482 439 tkr prisnivå. 4Motsvarar 472 185 tkr prisnivå.