prop · GZ03161 · 2012-06-13 00:00:00 — Det finns också exempel på att klimatforskningens resultat har utvärderats. På den danska regeringens uppdrag genomfördes en undersökning av den samlade danska klimatforskningen.127 I uppföljningen ingick bland annat att undersöka klimatforskningen resultat i form av antalet vetenskapliga artiklar. Undersökningen av vetenskapliga artiklar visade att är ett av de mest produktiva länderna inom klimatforskningen. Undersökningen visade också inom vilka delområden danska forskare främst publicerar artiklar. 4.2.2Regeringen har inte kännedom om klimatforskningens resultat Regeringen har inte tagit reda på vilka resultat svensk klimatforskning har lett till eller efterfrågat någon samlad analys eller utvärdering av klimatforskningens resultat från forskningsfinansiärerna. Regeringen har därmed inte heller samlat presenterat vilka resultat klimatforskningen har bidragit till, varken i budgetpropositionerna eller i andra redovisningar. På en övergripande nivå har regeringen rapporterat om svensk forsknings samlade resultat i form av antalet vetenskapliga artiklar, citeringar och patent i forskningspropositionerna.128 Vissa resultat från energiforskningen redovisas i budgetpropositionerna. Det går däremot inte att utifrån dessa underlag få en bild av klimatforskningens resultat. I regeringens senaste kontrollstation 2008, där den svenska klimatpolitiken utvärderades, analyserades inte forsknings- och utvecklingsinsatserna. Detta trots att forskningen i kontrollstationen lyftes fram som ett viktigt långsiktigt styrmedel i klimatpolitiken.129 Enligt representanter för var anledningen till att klimatforskningen inte utvärderades att både Klimatdelegationen och forskningspropositionen skulle behandla klimatforskningen . Men varken forskningspropositionen eller Klimatdelegationen gav någon bild av vilka resultat klimatforskningen har bidragit till eller vad den ska bidra till framöver. I regeringens förslag till den strategiska satsningen på klimatforskning finns inga uppgifter om vilka resultat klimatforskningen har bidragit till.130 126Europeiska unionens webbplats, . 127Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling (2009): i . Forskning: Analyse og Evaluering 2/2009. 2008/09:50 s. 3337; prop. 2004/05:80 s. 2224. 129Energimyndigheten och (2008): Den svenska klimatstrategins utveckling. En sammanfattning av och underlag till kontrollstation 2008. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Inte heller den utvärdering av miljöforskning som Formas genomförde 2011 analyserade forskningsresultat. Den berörde dessutom bara delvis klimatforskningen.131 4.2.3Ingen samlad uppföljning av strategisk satsning på klimat I samband med den strategiska satsningen på klimatforskning har regeringen gett , , och i uppdrag att följa upp satsningen på strategiska forskningsområden.132 Myndigheterna överlämnade den första uppföljningen till regeringen i mars 2011.133 Den strategiska satsningen på klimat har däremot inte följts upp på ett samlat sätt. De fem delområden som ingår i den strategiska satsningen på klimat redovisas som separata områden, inte som en samlad satsning.134 Regeringen har inte heller begärt detta. Redovisningen innehåller dessutom uppgifter om resultat som inte är jämförbara och som därmed inte ger underlag för en samlad analys av resultaten.135 4.2.4 Ofullständig bild av energiforskningens resultat Regeringen ger inte heller någon bild av energiforskningens samlade resultat. En stor del av klimatforskningen är energiforskning (se kapitel 3). Enligt energiforskningspropositionen 2005/06 ska använda en rad specifika resultatindikatorer för att följa upp energiforskningen.136 har särskilt poängterat vikten av att regeringen på ett tydligt sätt använder indikatorerna i sin resultatredovisning i budgetpropositionerna.137 131Formas (2011) Analys av miljöforskningen och förslag till forskningsstrategi 20112016. Redovisning av regeringsuppdrag. 132Uppdrag till , , Verket för innovationssystem och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande om utvärdering av satsningen på strategiska forskningsområden. Regeringsbeslut , U2010/5685-5688/F. 133Uppföljning av de strategiska forskningsområdena . , , , och , . 134Även för de två andra övergripande områdena i den strategiska satsningen, medicin och livsvetenskaper respektive teknik, redovisas delområdena separat. 135Forskningsfinansiärerna följer genom en enkät upp resultat från de 43 olika forskningsmiljöerna som har fått strategiska forskningsmedel. I enkäten frågar forskningsfinansiärerna efter ett antal olika resultatindikatorer och en kvalitativ beskrivning av resultaten. Miljöerna har dock tolkat frågorna olika. Vissa miljöer har rapporterat alla sina resultat oavsett om de har finansierats med pengar från de strategiska satsningarna eller med medel . Andra miljöer har inte rapporterat några resultat alls eftersom det var första året av satsningen och det därför har varit för tidigt att rapportera några resultat från satsningen (skriftligt svar från och telefonsamtal i samband med faktagranskning ). 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347. Se bilaga 5 för en översikt över resultatindikatorerna. 2005/06:NU19 s. 25. I regeringens årliga rapportering finns emellertid bara ett fåtal av indikatorerna med. Inte heller i den utvärdering av energiforskningen som gjordes på uppdrag av regeringen analyserades forskningens resultat.138 4.2.5Brister i forskningsfinansiärernas uppföljning av klimatforskningens resultat En anledning till att det inte finns en samlad bild av klimatforskningens resultat, är att forskningsfinansiärernas uppföljning av forskningsinsatser har brister. För att kunna bedöma hur myndigheterna har följt upp den svenska klimatforskningens resultat, har granskat ett tjugotal av de ansvariga myndigheternas uppföljningar av forskningsprojekt och -program. Vi har fokuserat på energi- och transportforskning eftersom denna utgör av forskning om minskning av växthusgaser. och administrerar i huvudsak dessa medel. har också ett särskilt ansvar för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan.139 har på begäran enbart hänvisat till en utvärdering som gäller ett klimatrelaterat forskningsprogram.140 har genomfört ett tjugotal utvärderingar under samma period.141 följer upp program inom energiforskningen . Det är därför främst programutvärderingar vi har granskat. har i granskningen av utvärderingarna utgått från de resultatmått som gäller för energiforskningen enligt regering och riksdag. Dessa resultatmått kan även användas för andra delar av klimatforskningen: Bidrag till energi- och klimatmålen Resultatindikatorer för kunskap och kompetens Resultatindikatorer för kommersialisering och nyttiggörande. 2009/10:168. I enlighet med prop. 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347 ska energiforskningen utvärderas . Utvärderingen var den första. Utvärderingen utfördes av konsultföretaget . 139Vinnova har inget miljömålsansvar. 140Vinnova (2009) Effekter av statligt stöd till fordonsforskning. Betydelsen av forskning och förnyelse för den svenska fordonsindustrins konkurrenskraft. 141Enligt är huvudsyftet med utvärderingarna att utveckla verksamheten, att mäta/bedöma dels i vilken utsträckning programmen och projekten har uppnått verksamhetens mål och dels den vetenskapliga kvaliteten och relevansen i enlighet med myndighetens regleringsbrev. (skriftliga svar på faktagranskning .) GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT har iakttagit att inte har använt de resultatmått energiforskningen ska mätas mot på ett enhetligt och systematiskt sätt. Därmed saknas underlag för att ge en samlad bild av Nedan presenteras iakttagelser om resultatuppföljningen av projekt och program utifrån resultatmåtten. Få analyser om forskningens bidrag till klimat- och energimålen Regeringen och näringsutskottet har framhållit att uppföljningen av energiforskningen ska innehålla uppgifter om insatsernas bidrag till miljö- och energimålen.142 Miljö- och jordbruksutskottet har efterfrågat en uppföljning av insatsernas resultat i förhållande till klimatmålen. De uppföljningar och utvärderingar som och har genomfört redovisar inte forskningens bidrag till att nå energi- eller klimatmålen, eller andra miljömål. En viktig orsak till att energiforskningens bidrag till energi- och klimatmålen inte kan mätas är att klimat- och energimålen generellt inte har operationaliserats. Det saknas mätbara, kvantitativa mål på program- och projektnivå.143 Dessutom är det få utvärderingar som kvalitativt analyserar forskningens bidrag till klimat- och energimålen och utvecklingen av energisystemet. Visserligen förekommer det att utvärderarna kommenterar om forskningen har relevans för klimat- och energimålen, men någon ytterligare analys görs inte. Klimatforskningens bidrag till kunskap och kompetens är oklar Utvärderingarna ger inte underlag för att samlat bedöma i vilken utsträckning projekten och programmen har bidragit till kunskaps- och kompetensutveckling. Vissa utvärderingar redogör för antalet doktorsexamina och vetenskapliga artiklar, medan andra inte analyserar detta alls. I några fall har utvärderarna kritiserat att programmen har producerat få vetenskapliga artiklar.144 I ett fall konstaterade utvärderarna att klimatrelaterade forskningsprojekt inom samhällsvetenskap höll en lägre nivå vad gäller vetenskaplig kvalitet och relevans än projekt med andra finansiärer.145 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347. 143Undantaget är vissa fordonsprogram som Miljöinriktad fordonsforskning (20072010). 144Se till exempel utvärderingen av CERBOF-programmet, utvärderingen av två bränsleprogram (20072010) samt utvärderingen av Energy systems in road-bound vehicles research programme, 3rd phase. 145Formas (2010) on Sustainability an evaluation of on Sustainability. Potential att nå kommersialisering kan inte bedömas samlat Granskningen visar att utvärderingarna inte ger underlag för att bedöma i vilken utsträckning forskningsprogrammen har bidragit till kommersialisering. Kommersialisering är ett återkommande tema i utvärderingarna och uppföljningarna, men indikatorer som patent och licenser eller hur mycket riskkapital som har investerats används inte systematiskt. 4.3Riksrevisionens undersökning av vetenskapliga artiklar Eftersom det saknas samlade uppgifter om vilka resultat klimatforskningen i har lett till, har gett i uppdrag att undersöka antalet vetenskapliga artiklar och citeringar på klimatområdet för perioden 19942010 som indikatorer på klimatforskningens resultat.146 Undersökningen är inriktad på resultat från forskning om minskning av växthusgaser, men omfattar även vissa resultat från klimatforskningen i stort. När vi redogör för klimatforskningen i stort ingår artiklar inom följande tre områden: klimatprocesser, klimatsystem och klimatmodeller effekter av klimatförändringar, anpassning och sårbarhet minskning av växthusgaser. 4.3.1Svenska publikationer följer ökningstrenden i världen undersökning innefattar såväl antalet svenska artiklar som antalet artiklar i övriga världen . Antalet svenska artiklar har ökat kraftigt , både inom klimatforskning i stort och inom forskning om minskning av växthusgaser (se figuren nedan). Utvecklingen ser ungefär likadan ut i världen i övrigt. Antalet artiklar har ökat snabbare för klimatforskning i stort än för forskning om minskning av växthusgaser. Detta gäller för både och övriga världen. 146En presentation av hur har genomfört undersökningen och hur har gått till väga för att fånga in klimatforskningen ges översiktligt i kapitel 1 och i detalj i bilaga 3. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Figur 5 Antal svenska artiklar inom klimatforskning 19942010 Varav forskning om minskning av växthusgaser Källa: undersökning av antal artiklar och citeringar inom klimatområdet genomförd av . 4.3.2Många svenska artiklar om minskning av växthusgaser har undersökt antalet artiklar som handlar om minskning av växthusgaser för alla länder i världen. rankas då på 13:e plats och på 1:a plats (se bilaga 4). har publicerat fler artiklar än de andra nordiska länderna under perioden 19942010.147 har generellt inom forskningen en hög vetenskaplig produktivitet i förhållande till folkmängden.148 I undersökning har flest artiklar om minskning av växthusgaser per miljon invånare bland de 20 länder som har publicerat flest artiklar. Folkrika länder som , och hamnar betydligt längre ned än vid totalrankningen (figur 6). 147Island är inte med i analysen. 148Vetenskapsrådets årsredovisning 2010 s. 15. har valt att ställa antalet artiklar i relation till folkmängd för att jämföra olika länders produktion av artiklar. Detta tillvägagångssätt är detsamma som använder i sina årsredovisningar och som regeringen redovisar i forskningspropositionen 2008. Ett alternativt sätt är att ställa antalet artiklar i förhållande till BNP. Enligt är detta dock inte ett lika robust mått som folkmängd. Figur 6 Antal artiklar om minskning av växthusgaser 19942010 per miljon invånare Källa: undersökning av antal artiklar och citeringar inom klimatområdet genomförd av . När vi ser på de länder som har publicerat flest artiklar totalt och jämför ökning i publikationsvolym , ligger i mitten med en ökning på . hade flest artiklar per invånare bland de nordiska länderna. publicerade , och nästan lika många artiklar per miljon invånare. Svensk forskning i stort visar ett liknande mönster, enligt . Det totala antalet artiklar från svensk forskning har knappt ökat , medan antalet artiklar från länder som och har ökat med cirka 10 procent.149 När antalet artiklar inom olika teknikområden jämförs, visar undersökning att har publicerat flest artiklar bland de nordiska länderna inom områdena transport och solenergi . Inom forskning om vindkraft utmärker sig däremot som har publicerat flest artiklar i förhållande till folkmängd. , och har publicerat få artiklar inom vindkraft. 149 årsredovisning 2010 s. 15. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 4.3.3Svenska artiklar 4:e mest citerade i världen Svensk forskning som direkt och indirekt handlar om att minska utsläppen av växthusgaser citeras i hög grad. Vår undersökning visar att svenska artiklar om minskning av växthusgaser i snitt citeras mer än genomsnittet i världen inom detta område. placerar sig på fjärde plats i världen efter , och . Om citeringar antas vara en indikator på forskningskvalitet, indikerar detta att svenska artiklar om minskning av växthusgaser håller en hög kvalitet och är relevanta för andra forskare. Undersökningen pekar också på att svenska artiklar om minskning av växthusgaser i snitt citeras oftare än svensk forskning i stort. Det kan tyda på att forskning om minskning av växthusgaser är ett forskningsfält med generellt hög kvalitet, även jämfört med annan svensk forskning. Figur 7 Citeringar för världen och 19952009 - Minskning av växthusgaser Världen - Minskning av växthusgaser Källa: undersökning av antal artiklar och citeringar inom klimatområdet genomförd av . * Fältnormerad medelcitering innebär att antalet citeringar är räknade från och med det år artikeln publicerades och framåt. Alla citeringar är dessutom fältnormerade, det vill säga antalet citeringar till en publikation divideras med citeringsmedelvärdet för alla publikationer i databasen i samma ämnesområde, år och typ av publikation. 4.4Riksrevisionens undersökning av patent Varken regeringen eller någon myndighet har sammanställt uppgifter om svenska patent inom området klimatteknik. patentansökningar inom klimatområdet finns tillgänglig hos det europeiska patentorganet European Patent Office (EPO) och vid . Även () har information om patent inom området klimatteknik. Enligt PRV har dock varken regeringen eller någon myndighet efterfrågat sådan information. Eftersom det saknas sammanställningar över svenska patentansökningar inom klimatområdet har analyserat uppgifter om antal patent inom klimatområdet150 från och . Uppgifterna om svenska patent har vi hämtat från PRV. De internationella jämförelserna bygger på uppgifter från patentdatabas.151 Vi har undersökt antalet patentansökningar i 16 länder inklusive . Länderna är valda för att möjliggöra jämförelser med redovisningen av antalet vetenskapliga artiklar som presenterats tidigare i kapitlet.152 Det finns dock svårigheter med att jämföra patentansökningar mellan olika länder. Exempelvis varierar benägenheten att söka patent mellan olika länder och över tid.153 Antalet sökta patent kan variera mellan länder beroende på hur patentlagstiftningen ser ut i respektive land.154 4.4.1Ökning av antal svenska patentansökningar undersökning visar att det totala antalet svenska patentansökningar inom klimatområdet har ökat från drygt 100 ansökningar till drygt 240 ansökningar . Det innebär en ökning med från 1994 till 2009.155 Ökningen var relativt liten och antalet varierade något mellan åren. kan dock en mer tydlig uppåtgående trend ses. 150Generell miljöförvaltning, produktion av förnybar energi, energieffektiva förbränningstekniker, avskiljning och lagring av växthusgaser, energilagring, vätgasteknologi samt bränsleceller, utsläppsminskningar och drivmedeleffektivitet i transportsektorn, energieffektivisering inklusive belysning i byggnader. 151Nationella patentansökningar i olika länder finns inte med i databas. Enligt PRV:s bedömning innebär detta att cirka hälften av de patentansökningar som görs i respektive land inte syns i uppgifterna i patentdatabas. 152Australien, , , , , , , , , , , , , , och . 153OECD (2009) . 155Uppgifterna kommer från PRV:s sammanställning. Data är ofullständiga. Därför väljer vi att här återge perioden 19942009. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Figur 8 Totalt antal svenska patentansökningar inom klimatområdet 19942009 Källa: bearbetning av data från . Andelen svenska klimatpatent av det totala antal svenska patentansökningar var relativt , strax . har andelen klimatpatent ökat och utgjorde av alla svenska patentansökningar. Vår undersökning av internationella patentansökningar inom klimatområdet visar att befinner sig högst i och i mitten bland de länder som har ingått i jämförelsen.156 , och har klart flest patentansökningar inom klimatområdet bland de undersökta länderna. När antalet patentansökningar sätts i relation till folkmängd ändras rangordningen.157 placerar sig då på andra plats efter bland de länder som har ingått i undersökningen (figur 9). har nästan lika många patentansökningar som per miljon invånare. 156Uppgifterna kommer från patentdatabas och gäller internationella patentansökningar enligt (PTC). 157Uppgifterna om folkmängd är hämtade från , . har använt samma källa om folkmängd som har använt för sin analys av vetenskapliga artiklar (redovisas tidigare i kapitel 4). Figur 9 Antal patentansökningar inom klimatteknik 19942009 per miljon invånare Patent per miljon invånare Källa: bearbetning av data från . När vi jämför ökningen av antalet internationella patentansökningar inom klimatområdet placerar sig i mitten bland de 16 undersökta länderna. , och har haft den största ökningen . Flest svenska patentansökningar inom transportområdet av de svenska patentansökningarna inom klimatområdet fanns inom transportområdet. Huvuddelen av patenten gäller vidareutveckling av konventionella förbränningsmotorer. Svenska patent inom förnybar energi utgör av patenten inom klimatområdet; flertalet av dessa avser vind- och solenergi. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Figur 10 Fördelningen av svenska patentansökningar på olika teknikområden Källa: bearbetning av data från . Vi har även undersökt hur patentansökningar från 16 länder fördelar sig mellan fyra olika teknikområden: vindenergi, solenergi, övrig förnybar energi samt transporter.158 utmärker sig inte inom någon av dessa tekniker. har flest patentansökningar inom transportområdet följt av och med på 6:e plats.159 Även inom teknikområdet vindkraft har flest patentansökningar, följt av medan kommer på 7:e plats. Inom solenergiområdet har flest patentansökningar, följt av och Tyskland.160 placerar sig på 13:e plats med endast de andra nordiska länderna efter sig i rankningen. Flest patentansökningar inom övrig förnybar energi har , följt av och Japan.161 kommer näst sist bland de undersökta länderna. 158De internationella jämförelserna baseras på uppgifter från patentdatabas. uppgifter omfattar drygt hälften av det totala antalet svenska patentansökningar som ingår i Patent- och registreringsverkets uppgifter. Se bilaga 4. 159Området transporter avser i patentdatabas utveckling av konventionella motorer, el- och hybridmotorer samt bränslesnål design. 160Området solenergi avser i patentdatabas solvärme, solceller och solvärme/ solcellshybrider. 161Övrig förnybar energi avser i patentdatabas biobränslen, olika former av vattenkraft samt jord- och markvärme. 4.5Har mer pengar lett till fler resultat? För att få en uppfattning av om det finns ett samband mellan ökade medel och fler resultat, har översiktligt jämfört medel till forskning om minskning av växthusgaser med resultatindikatorerna vetenskapliga artiklar och patent. Men det är viktigt att väga in att det tar tid från det att ett forskningsprojekt påbörjas tills det kan komma fram konkreta resultat. I takt med att statens stöd till forskning om minskning av växthusgaser har ökat i , har resultaten mätt i antal artiklar och patentansökningar ökat. Även i andra länder har forskningsresultaten mätt som antal publikationer och patentansökningar ökat . Men ökningen i antal artiklar och patentansökningar i länder som och har skett som medlen har varit stabila eller minskat. I flera andra nordeuropeiska länder har medlen till energiforskning börjat öka först (se avsnitt 3.3.5). Trots att medlen till forskning om minskning av växthusgaser ökade i , var ökningstakten för antalet svenska artiklar lägre än för de flesta jämförbara länder.162 Ökningstakten för svenska artiklar var , medan till exempel ökningstakten i var och . undersökning visar att svenska patentansökningar har ökat betydligt långsammare än antalet artiklar . Patentansökningarna har först visat en tydligt uppåtgående trend. Det är möjligen sent med tanke på att medlen till forskning om minskning av växthusgaser började öka . Det är dock svårt att avgöra hur snabbt innovationer kan förväntas efter att forskningsmedel tilldelats. Sammantaget indikerar detta att sambandet mellan ökade medel och resultat inte är entydigt. Representanter för anser att det inte behöver finnas något tydligt samband mellan ökade medel och fler forskningsresultat.163 Departementet anser att man måste skilja på forskning som ska leda till tekniksprång och forskning som ska leda till inkrementella, det vill säga små och stegvisa, ändringar. När det gäller inkrementella ändringar kan det finnas ett samband mellan ökade medel och resultat. Däremot är det svårare att se ett samband mellan ökade medel och resultat när forskningen ska leda till tekniksprång, enligt representanter för . För forskning och utveckling som ska leda till tekniksprång måste staten vara beredd att satsa utan att det nödvändigtvis leder till positiva resultat. 162Se tabell 8 i bilaga 3. 163Intervju med representanter för . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Varken regeringen eller myndigheterna har följt upp vilka resultat klimatforskningen samlat har bidragit till. Därmed saknas även rapportering till som samlat redovisar indikatorer för kunskapsproduktion och innovation, som artiklar, citeringar eller patent. Regeringen har inte klargjort vilka resultat klimatforskningen ska bidra med för att klimatmålen ska nås, mer än att det är ett viktigt styrmedel. Det saknas alltså en strategi eller handlingsplan för vad klimatforskningen ska inriktas mot och leda till. Regeringen har inte preciserat med vad och inom vilka områden forskningen kan bidra för att lösa behovet av teknikutveckling och förändringar i samhället, exempelvis genom att ta utgångspunkt i de scenarier som organisationer, myndigheter och forskare har presenterat.