prop · H0031d33 · 2012-09-20 00:00:00 — 2Motsvarar 44 308 tkr prisnivå. 3Motsvarar 44 308 tkr prisnivå. 4Motsvarar 44 309 tkr prisnivå. Anslaget används till utredningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det nationella transportforskningsinstitutet . Anslaget får också användas till forskning och medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstituts deltagande i EU-projekt. Tabell 3.50 Uppdragsverksamhet i VTI (intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 3.51 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3.7.101:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Tabell 3.52 Anslagsutveckling 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget används för bidrag som EU beviljar till projekt och studier som ingår i det transeuropeiska transportnätverket (TEN-T) för investeringar i transportinfrastruktur. Det innebär att bidrag från EU betalas in på statens budgets inkomstsida. Sedan utbetalas beviljade bidrag från statens budgets utgiftssida till de aktuella projekten. De bidrag som får inom ramen för TEN-T utgör en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar. För tillfället pågår en revidering av TEN-T-rikt- linjerna. lade fram ett förslag till ny förordning för TEN-T. föreslogs även en förordning om inrättandet av den nya Fonden för ett sammanlänkat som i fortsättningen ska lämna bidrag till infrastrukturutbyggnad i unionen. I en bilaga till denna förordning pekas transportkorridorer och projekt ut som ska vara särskilt prioriterade för finansiering från fonden. För del är järnvägssträckorna , , och Botniska korridoren upptagna i denna bilaga. Förhandlingar om dessa förordningar pågår fortfarande. Ett första steg togs då rådet antog en allmän inriktning om TEN-T- förordningen. Ett slutligt antagande av förordningarna i och rådet väntas dock inte förrän för att de ska kunna börja gälla . Tills de nya förordningarna träder i kraft gäller fortsatt de nuvarande TEN- T-riktlinjerna. Regeringen anser att det inom ramen för de gällande riktlinjerna är viktigt att deltar aktivt i sökandet av bidrag från budgeten för TEN-T och att projekt som tilldelats bidrag slutredovisas så snabbt som möjligt så att bidraget kan betalas ut från EU-kommiss- ionen. Förslag och beräkningar 20132016 Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.53 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.7.11 1:11 Trängselskatt i Tabell 3.54 Anslagsutveckling 1:11 Trängselskatt i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten. Från anslaget finansieras även system- och administrationskostnader för trängselskatten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 20142048. Skälen för regeringens förslag: De investeringar i väginfrastrukturen som genomför med anslaget för trängselskatt i inne- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 bär att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203), oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndiganderamen inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vidare har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. Räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndiganderamen först då lån upptagits. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden för att svara upp mot den variation som förekommer framför allt i större projekt. för när ett åtagande inträffar (enligt gällande redovisningsregler) är när respektive kontrakt tecknas. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs viss buffert i bemyndiganderamen. Om sådan saknas försämras möjligheterna till att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Exempelvis kan det bli nödvändigt att skjuta upp avslutet av en upphandling för att inte överskrida bemyndiganderamen vilket försenar och fördyrar projektgenomförandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslag 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 20142048. Erhållet/föreslaget bemyndigande Överskottet från trängselskatten ska i enlighet med vad som redogjorts för ovan huvudsakligen finansiera Förbifart . Därutöver ska överskottet användas till andra väganknutna projekt i för . Den del av investeringarna som täcks av framtida skatteintäkter finansieras genom lån i . Dessa lån redovisas under anslag 1:1 Väghållning, tillsammans med övriga lån som tar upp för väginvesteringar, eftersom de ingår i den samlade låneramen för vägprojekt. Lån tas även upp för räntekostnader. Räntor och amortering av lån beräknas börja återbetalas runt 2024 och kostnaderna kommer att belasta anslag 1:11 Trängselskatt i . Uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel Tilldelningen av medel från trängselskatteinkomster till väginvesteringar utgår från en prognos av hur stort överskott trängselskattesystemet förväntas ge , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kostnaderna för att administrera systemet förväntas bli. I fastställandet av de medel som avsätts till väginvesteringar tas hänsyn till hur väl tidigare beräknade överskott och avsatta medel har stämt överens. I tabell 3.56 nedan finns en sammanställning av inbetald trängselskatt, kostnaderna för administration samt avsatta medel till väginvesteringar . Som framgår av tabellen nedan var den ackumulerade differensen mellan överskott och avsatta medel vid utgången av 2011. Detta belopp läggs till det beräknade överskottet 2013, se vidare nedan i tabell 3.58. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Kostnaderna för driften av trängselskattesystemet har med ökad erfarenhet kunnat sänkas och ett kontinuerligt arbete pågår i syfte att effektivisera driften ytterligare. Tabell 3.56 Trängselskatt i uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2007 2011 Intäkter från inbetald trängselskatt Avsatt till väginvesteringar (på anslagspost i Differens mellan överskott och avsatta medel Uppföljning av avsatta medel och hur de har använts Enligt den s.k. Stockholmsöverenskommelsen ska överskottet från trängselskatten huvudsakligen finansiera Förbifart . Därutöver ska överskottet användas till andra väganknutna projekt i för . Fram har sammanlagt avsatts för det senare ändamålet. Det bör understrykas att beräkningen av de medel som avsätts till väginvesteringar endast är avsedd att spegla de överskott som trängselskattesystemet ge och därmed inte hur stor del av överskottet som används till investeringar. Medel till väginvesteringar som inte används enskilda år överförs i stället som anslagssparande till kommande år. Som framgår av tabell 3.57 nedan hade ett anslagssparande på ackumulerats vid utgången av 2011. Tabell 3.57 Trängselskatt i uppföljning av hur avsatta medel har använts 20082011 Avsatt till väginvesteringar (på anslagspost i Användning (kostnader för genomförda väginve- 1 I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen fördes det utgående anslagssparandet på direkt till anslag 1:11 Trängselskatt i . Bakgrunden var att investeringsmedlen fördes från anslag 1:1 Väghållning till anslag 1:11 Trängselskatt i . Beräkning av medel som ska avsättas till investeringar Av tabellen nedan framgår att nettoöverskottet från inbetalad trängselskatt beräknas uppgå till 2013. I beräkningen av hur stort belopp som ska avsättas till väginvesteringar tas hänsyn till den ackumulerade differensen mellan överskott och avsatta medel på . Med beaktande av beräknat överskott , samt differens mellan överskott och avsatta medel avser regeringen att av- sätta till väginvesteringar i regleringsbrev , se tabell 3.58 nedan. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.58 Trängselskatten i beräkning av medel som avsätts till investeringar 20132016 Justering för ackumulerad differens Till väginvesteringar (avsätts på anslagspost i Trafikver- Det sammanlagda anslagsbehovet för Som framgått ovan avser regeringen att avsätta 2013 blir därmed . till väginvesteringar 2013. Dessutom avser regeringen att avsätta samman- Tabell 3.59 Anslag 1:11 Trängselskatt i fördelning på anslagsposter Förslag och beräkningar 2013-2016 Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:11 Trängselskatt i . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.60 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:11 Trängselskatt i Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.61 Anslagsutveckling 1:12 Transportstyrelsen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 038 405 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 038 406 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 038 407 tkr prisnivå. Anslaget används till de delar av Transportstyrelsens verksamhet som inte finansieras med avgifter som myndigheten disponerar, andra anslag eller övriga intäkter. Anslaget används vidare till vissa transfereringar och medlemsavgifter för deltagande i internationella organisationer m.m. Anslaget får därutöver användas till att betala eventuella böter till följd av försenad implementering av EU-direktiv. Budget för avgiftsbelagd offentligrättslig verksamhet 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 huvuddelen av Transportstyrelsens avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamhet. Tabell 3.62 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Anm: Inklusive intäkter från de farledsavgifter debiterar handelssjöfarten. Överföringen av medel från till Transportstyrelsen är en konsekvens av tidigare organisering. uppgick intäkterna till , 2012 beräknas intäkterna uppgå till . Överföringen upphör 2013. Av tabell 3.63 framgår hur budgeterade kostnader i den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten fördelas mellan de fyra trafikslagen och Transportstyrelsens verksamhetsområden regelgivning, tillsyn, tillstånd och registerhållning. En annan av de principer som gäller för Transportstyrelsens finansiering är att regelgivning inte ska finansieras med avgifter. Som framgår av tabellen finansieras alltjämt en stor del av regelgivningen inom luftfartsområdet med avgifter. Ambitionen är att denna finansiering ska avvecklas, se vidare nedan. Stora delar av Transportstyrelsens verksamhet finansieras med offentligrättsliga avgifter. Av tabellen nedan framgår intäkter och kostnader för Tabell 3.63 Offentligrättslig verksamhet 2013 fördelning av budgeterade kostnader på verksamhetsområden och trafikslag Inom luftfartsområdet finns viss offentligrättslig verksamhet som inte självklart låter sig sorteras i Transportstyrelsens huvudsakliga verksamhetsområden regelgivning, tillsyn, tillstånd och registerhållning. Denna verksamhet innefattar bl.a. den s.k. undervägsavgiften till Eurocontrol samt den gemensamma avgiften för säkerhetskontroll (GAS). Dessa verksamheter som i stora delar är av transfereringskaraktär redovisas i tabell 3.64. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.64 Offentligrättslig verksamhet i Transportstyrelsen vissa avgifter inom luftfartsområdet (intäkt - kostnad) Budget för avgiftsbelagd uppdragsverksamhet Av tabellen nedan framgår intäkter och kostnader i den uppdragsverksamhet Transportstyrelsen bedriver. All denna verksamhet hör till vägtrafikområdet och omfattar följande tjänster: -Försäljning av informationsuttag ur vägtrafikregistret. -Direktregistrering via terminal. -Administration av felparkeringsavgifter. -Försäljning av personliga skyltar. -Certifikat till digitala färdskrivare. -Administration av farligt gods. Tabell 3.65 Uppdragsverksamhet i Transportstyrelsen (intäkt -kost- Frågor med anknytning till Transportstyrelsens nya finansieringsprinciper beslutade i enlighet med regeringens förslag om nya finansieringsprinciper för Transportstyrelsens verksamhet (prop. 2010/11:30, bet. 2010/11:TU6, rskr. 2010/11:58 och 2010/11:59). Det innebär att Transportstyrelsens verksamhet i huvudsak ska finansieras på ett enhetligt sätt oberoende av trafikslag och att fördelningen mellan avgiftsfinansiering och finansiering via skattekollektivet således ska ske enligt enhetliga principer. Mer specifikt innebär det att verksamhet inom Transportstyrelsen som avser t.ex. regelgivning ska finansieras med skattemedel medan verksamhet som avser tillstånd eller annan ärendehantering, tillsyn och registerhållning i huvudsak ska finansieras med avgifter. Eftersom en fullt ut genomförd tillämpning av de nya finansieringsprinciperna bedömdes ge alltför stora negativa effekter har regeringen och Transportstyrelsen både vidtagit och avvaktat med att genomföra åtgärder i syfte att underlätta övergången till en fullt ut genomförd reformering av Transportstyrelsens finansiering. I det följande redogör regeringen för sin avsikt i tre aktuella frågor som anknyter till införandet av de nya finansieringsprinciperna. En viktig del i Transportstyrelsens nya finansiering är att avgiftsintäkterna från offentligrättslig verksamhet i huvudsak bruttoredovisas, dvs. redovisas under inkomsttitel på statens budget. Transportstyrelsen disponerar således inte avgiftsintäkterna för dessa delar av verksamheten. avser regeringen att dela upp anslaget 1:12 Transportstyrelsen i två anslagsposter. Regeringen avser vidare att redovisa till hur respektive anslagspost påverkas av eventuella förändringar på anslaget. Regeringens bedömning är att det på så sätt kommer att åstadkommas en större tydlighet beträffande den ekonomiska styrningen av Transportstyrelsen. I sitt budgetunderlag för perioden 20132015 har Transportstyrelsen på regeringens uppdrag lämnat förslag i enlighet med denna princip. I budgetunderlaget föreslår Transportstyrelsen också att den s.k. myndighetsavgiften inte avvecklas 2014 vilket har varit en tidigare målsättning utan istället 2015. Transportstyrelsens huvudargument är att planerade effektiviseringsinsatser får fullt genomslag först . Myndighetsavgiften har använts till kostnader i Transportstyrelsens luftfartsverksamhet som inte täckts av direkta avgifter, framför allt regelgivning, men intäkterna har också använts till att subventionera de direkta avgifterna för tillsyn, tillståndsprövning och annan ärendehantering samt registerhållning. Att avveckla myndighetsavgiften skulle enligt Transportstyrelsens bedömning drabba flygbranschen på ett onödigt sätt eftersom myndighetens kostnader som ska finansieras med avgifter inte kommer att nå en långsiktig och lägre nivå . En senarelagd avveckling skulle enligt myndigheten möjliggöra en jämnare och mer stabil utveckling av avgiftsnivåerna. Transportstyrelsens bedömning att en avveckling av myndighetsavgiften bör skjutas upp. Vi- dare är det regeringens bedömning att det finns anledning att återkomma till när och under vilka former en sådan avveckling kan ske. En annan fråga som anknyter till införandet av de nya finansieringsprinciperna i Transportstyrelsen gäller konsekvenserna av avgiftssättning med full kostnadstäckning för ideella föreningar och motsvarande organisationer som förvaltar kulturhistoriska värden. Regeringen har gett Transportstyrelsen i uppdrag att identifiera organisationer som bedriver kulturhistorisk verksamhet på ett sådant sätt att någon form av subvention i förhållande till Transportstyrelsens ordinarie avgiftssättning kan vara motiverad (dnr N2011/6905/TE). Transportstyrelsen har redovisat en delrapport av uppdraget. I rapporten redogör Transportstyrelsen bl.a. för sin bedömning att museijärnvägar bör ges en subvention på i förhållande till ordinarie avgiftssättning. Delrapporten har remitterats till sex instanser varav tre har svarat. De som svarat avstyrker Transportstyrelsens förslag eftersom man anser att även den föreslagna subventionen kommer drabba berörda organisationer alltför hårt. Regeringen avser med anledning av detta att låta Transportstyrelsen använda den anslagspost som är skattefinansierad till de aktuella kostnaderna. Kostnaderna, som bedöms uppgå till , ska finansieras inom befintliga ramar. I den slutrapport av det aktuella uppdraget, som ska lämnas , bör myndigheten återkomma till regeringen med förslag som på ett tydligt sätt tar utgångspunkt i den ekonomiska situationen för berörda organisationer. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Finansiering av bokningssystem för förarprövning beslutade regeringen att höja flera avgifter för förarprovsverksamhet. Till största delen har de höjda avgifterna sin förklaring i att nu har byggt upp ett eget bokningssystem för sin förarprövning. sköttes systemet av trafikregistret i Transportstyrelsen och systemet har finansierats via vägtrafikregisteravgiften. Den tidigare ordningen har sin förklaring i att såväl trafikregistret som förarprovsverksamheten fram tillhörde dåvarande . kostnader för bokningssystemet beräknas uppgå till . Mot bakgrund av att bokningssystemet inte längre handhas av Transportstyrelsen föreslår regeringen att anslaget 1:12 Transportstyrelsen minskas permanent med . Ef- tersom systemet varit avgiftsfinansierat avser regeringen att minska den anslagspost som avser avgiftsbelagd verksamhet med det aktuella beloppet. Mot bakgrund av att det nya bokningssystemet är drift har regeringen beslutat att Transportstyrelsen ska lämna bidrag till den aktuella verksamheten i på högst . Regeringen har också beslutat om ett indrag på Transportstyrelsens anslag på 2012. Förslag och beräkningar 20132016 Mot bakgrund av vad som anförts ovan föreslår regeringen att 1 anvisas anslag 1:12 Transportstyrelsen . , 2015 och 2016 beräknas anslagen uppgå till 2 , 2 och 2 . I tabell 3.66 framgår anslagets fördelning på de båda anslagsposterna skattefinansierad respektive avgiftsbelagd verksamhet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.66 Anslag 1:12 Transportstyrelsen fördelat på anslagsposter Tabell 3.67 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:12 Transportstyrelsen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 3.68 Anslagsutveckling 1:13 Trafikanalys 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 61 725 tkr prisnivå. 3Motsvarar 61 726 tkr prisnivå. 4Motsvarar 61 726 tkr prisnivå. Anslaget används till Trafikanalys administrationskostnader samt till statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:13 Trafikanalys . , 2014 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.69 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:13 Trafikanalys Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.7.14 1:14 Trängselskatt i Tabell 3.70 Anslagsutveckling 1:14 Trängselskatt i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för finansiering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Från anslaget finansieras även system- och administrationskostnader för trängselskatten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i Gö- teborg ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 20142039. Skälen för regeringens förslag: De investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg som ska göra för överskottet från trängselskatten i innebär att myndigheten måste ingå avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden framåt i Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203), oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Re- geringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndiganderamen inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vidare har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. Räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndiganderamen först då lån upptagits. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden för att svara upp mot den variation som förekommer framför allt i de större projekten. Avgörande för när ett åtagande inträffar (enligt gällande redovisningsregler) är när respektive kontrakt tecknas. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs viss buffert i bemyndiganderamen. Om sådan saknas försämras möjligheterna till att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Exempelvis kan det bli nödvändigt att skjuta upp avslutet av en upphandling för att inte överskrida bemyndiganderamen vilket försenar och fördyrar projektgenomförandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslag 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 20142039. -2 480 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Anm: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med slutsumman Överskottet från trängselskatten i ska i enlighet med vad som redogjorts för ovan bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i , bland annat Västlänken samt en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . Den del av investeringarna 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 som täcks av framtida skatteintäkter finansieras genom lån i . Dessa lån redovisas under anslag 1:1 Väghållning, respektive anslag 1:2 Banhållning eftersom de ingår i de samlade låneramarna för vägrespektive järnvägsprojekt. Lån tas även upp för räntekostnader. Räntor och amortering av lån beräknas börja återbetalas omkring 2027 och kostnaderna kommer att belasta anslag 1:14 Trängselskatt i .