prop · H00321 · 2012-10-19 00:00:00 — Det finns ett avgränsat och sammanhållet långsiktigt program med insatser kring forskning, utveckling, demonstration, kommersialisering och innovation på energiområdet som finansieras via nämnda anslag och genomförs med stöd av förordningen (2008:761) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation inom energiområdet, samt enligt gällande regleringsbrev för . Denna samlade insats utgör huvuddelen av de statliga insatserna för forskning, utveckling, demonstration och innovation på energiområdet. Utöver detta ger även andra statliga finansiärer stöd för forskning och innovation på energiområdet eller annan verksamhet med energirelevans. Under EU-ordförandeskap hölls en forsknings- och innovationskonferens i med titeln . En viktig slutsats i den s.k. Lund-deklarationen som antogs vid konferensen var att den europeiska forskningen måste fokusera på de stora samhällsutmaningarna och röra sig bortom mer begränsade tematiska ansatser. första inspel till nästa generation av den Europeiska unionens ramprogram för forskning och innovation fångade också upp dessa perspektiv och föreslog prioriteringar inom ramen för de stora utmaningarna. De stora samhällsutmaningarna handlar om problem som måste lösas för att också kunna försörja en växande befolkning och ge människor och djur rimliga levnadsförhållanden. Behovet av systemperspektiv för att kunna möta de globala utmaningarna är stort. Tvärvetenskapliga forskningsinsatser som inkluderar naturvetenskap, teknik, samhällsvetenskap och humaniora är angelägna. Dessutom behövs gränsöverskridande insatser mellan forskarvärlden och det övriga samhället. Förslaget till den Europeiska unionens kommande ramprogram för forskning och innovation (Horisont 2020 ramprogrammet för forskning och innovation 20142020) innehåller tre strategiska målsättningar: spetskompetens, industriellt ledarskap och samhälleliga utmaningar. Inom den del av programmet som fokuserar på de stora utmaningarna ryms enligt förslaget satsningar på: 1.Hälsa, demografiska förändringar och välbefinnande. 2.Livsmedelstrygghet, hållbart jordbruk, havs- och sjöfartsforskning Säker, ren och effektiv energi. 4.Smarta, gröna och integrerade transporter. 5.Klimatåtgärder, resurseffektivitet och råvaror. 6.Inkluderande, innovativa och trygga samhällen. Omställningen av energisystemet hanteras i första hand inom insatserna för Säker, ren och effektiv energi. Eftersom en stor del av klimatpåverkan kommer från energisystemet är insatserna på energiområdet även av stor betydelse för Klimatåtgärder, resurseffektivitet och råvaror. Transportsektorns energianvändning och oljeberoende gör också energifrågorna betydelsefulla för Smarta, gröna och integrerade transporter. Insatserna för Livsmedelstrygghet, hållbart jordbruk, havs- och sjöfartsforskning och bioekonomi har beröringspunkter med energiområdet, exempelvis i fråga om bioenergi. Den svenska energipolitiken syftar till att förena: Dessa tre grundpelare återspeglar till viss del de tre dimensionerna i hållbarhetsbegreppet, som bygger på ekologisk, ekonomisk och social utveckling. Konkurrenskraften och försörjningstryggheten är därvid förutsättningar för en god ekonomisk och social utveckling i hela . Inriktningen mot ekologisk hållbarhet har en stark koppling till klimat- och miljöpolitiken. Energipolitiken kräver en balanserad utveckling som även tillgodoser behoven av en trygg energiförsörjning och tillgång till energi för ekonomisk tillväxt. För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen krävs god tillgång till energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. En satsning på förnybar energi och effektivare energianvändning som förutsättningar skapas för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften, stärker svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ger svensk forskning och företagande en viktig roll i den globala omställningen till en kolsnål ekonomi. Svensk elproduktion står huvudsakligen på två ben vattenkraft och kärnkraft. För att minska sårbarheten och öka försörjningstryggheten bör ett tredje ben utvecklas för elförsörjningen, och därmed minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft. För att åstadkomma detta måste kraftvärme, vindkraft och övrig förnybar kraftproduktion tillsammans svara för en betydande del av elproduktionen. Detta gör forskning och innovation för att utveckla förnybar elproduktion angelägen. En långsiktigt hållbar försörjning av biomassa är av stor betydelse för det svenska energisystemet och den svenska ekonomin. Transportsektorn är till övervägande del beroende av fossila bränslen och är den användarsektor som har svårast att byta energibärare. ökar energianvändningen för transporter och alternativa lösningar för transporter är en av de största energipolitiska utmaningarna. 2012/13:21 Regeringen har också satt upp en vision om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. som säker tillgång till energi till konkurrenskraftiga priser är en förutsättning för den ekonomiska utvecklingen är det regeringens övertygelse att klimat-, miljö- och energiutmaningarna också utgör en möjlighet för teknik-, varu- och tjänsteutveckling. Affärsmöjligheter skapas för svenska företag i och med den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. , of Brentford, presenterade på uppdrag av premiärminister rapporten of Climate Change the . I denna redovisas bedömningar om att följderna av att inte agera för att minska utsläppen av klimat- påverkande gaser blir mycket stora. Kostnaderna för att agera, att minska utsläppen av växthusgaser för att undvika klimatförändringarnas värsta följder, kan däremot enligt begränsas till cirka en procent av EU har som mål att minska utsläppen av växthusgaser med 8095 pro- cent till 2050 jämfört med nivåer. Det ligger i linje med det scenario som leder mot en temperaturökning med max två grader till Europeiska kommissionen menar i sitt meddelande om en klimat- färdplan för EU till 2050 att EU:s växthusgasutsläpp behöver minska till 2020, till 2030 och till 2040 som steg på vägen mot det långsiktiga målet. I EU:s scenarier måste drastiska förändringar ske inom alla sektorer energitillförsel, industri, transporter, bostäder och lokaler samt jordbruk. den Europeiska kommissionen uppmanar i meddelandet En Europeisk strategisk plan för energiteknik (SET-Plan) mot en framtid med låga koldioxidutsläpp (KOM(2007) 723 slutlig) myndigheter, företag och forskare att göra förenade ansträngningar för att utveckla den teknik som behövs för att bemöta klimatförändringarna och säkra EU:s energiförsörjning och konkurrenskraft. insatserna för forskning, utveckling och demonstration kring energi- teknik behöver ökas väsentligt, se avsnitt 4.4.1. (, IEA) Pathways to a . I denna konstateras att världen inte befinner sig på rätt väg för att nå ett hållbart energisystem. ingen går för långsamt på nästan alla energiteknikområden. dock enligt IEA fortfarande möjligheter att med kraftfulla insatser begränsa den globala uppvärmningen till två grader. För detta krävs dock ett investeringsklimat som främjar en utbyggnad av ren och effektiv energiteknik, ett förverkligande av de stora potentialerna för energi- effektivisering samt ökade insatser för innovation, forskning, utveckling Att minska utsläppen i den takt och i den omfattning som krävs för att bromsa den pågående ökningen av jordens medeltemperatur till högst två grader är en mycket stor och global utmaning. Världens länder släpper i dag ut knappt koldioxidekvivalenter till atmosfären, vilket kan jämföras med 1990. Det internationellt beslutade tvågradersmålet medför att de globala utsläppen bör kulminera . De måste därefter minska till ungefär 2020 och halveras till 2050 (jämfört med nivå). Tillåts de globala utsläppen kulminera först eller senare ökar behovet av snabba och kraftiga utsläppsminskningar och risken för dramatiska temperaturökningar ökar. De stora utmaningarna kring klimat och energi är utpräglat globala till sin natur, såväl vad gäller orsaker och effekter som när det gäller politik och styrmedel samt insatser kring forskning och innovation. Svenska insatser måste därför förhålla sig på ett konstruktivt och effektivt sätt till det som görs inom forum som FN-systemet, , EU och andra internationella samarbetsorgan. Omfattande beräkningar som utförts av den Europeiska kommissionen (för EU) och IEA (globalt) visar att klimatmålen endast kan mötas om teknik som är i forskningsstadiet utvecklas snabbt när det gäller prestanda och kostnader som den blir accepterad av allmänheten. Dessutom krävs beteendeförändringar och nya kombinationer av styrmedel inklusive forskningsinsatser vilka måste samverka på ett effektivt sätt. I kommer utsläppen av växthusgaser till från förbränning av fossila bränslen för transporter, el- och värmeproduktion, industrins energianvändning samt till viss liten del också från uppvärmning av bostäder och lokaler. I övrigt kommer av växthusgasutsläppen från metan- och lustgasutsläpp från jordbruket, från industriprocesser och en mindre, och minskande, del i form av metanavgång från avfallshantering. Utsläppen från uppvärmning av bostäder har minskat kraftigt medan transportsektorns utsläpp inte minskat trots betydande insatser. Industrins processutsläpp varierar med konjunkturen men har inte minskat . Ny forskning visar att de s.k. kortlivade klimatpåverkande luftföroreningarna (short lived climate pollutants, SLCP) kraftigt påverkar klimatet. Ozon, metan och fluorkolväten (HFC) har länge varit kända som växthusgaser, men har man förstått att även sotpartiklar har stor inverkan på klimatet. En begränsning av sot och ozon i atmosfären skulle ge effekter på såväl klimatet och luftkvaliteten, som hälsan. Eftersom ämnena är kortlivade skulle effekten märkas regionalt där åtgärderna genomförs. Regeringen har för avsikt att närmare beskriva hur det svenska arbetet för att nå visionen om noll i nettoutsläpp ska genomföras. En ambitiös klimatpolitik förutsätter långsiktiga och kontinuerliga utsläppsminskningar nationellt och internationellt. En utgångspunkt för svensk del är att det inte är fråga om antingen det ena eller det andra, utan att internationella insatser är nödvändiga komplement till omställningen av det svenska samhället. 2012/13:21 4.4 Det internationella samarbetet blir allt viktigare för att kunna möta de stora samhällsutmaningarna. På energiområdet finns ett antal etablerade samarbeten som är viktiga för omvärldsbevakning, planering och genomförande av de nationella insatserna. Nedan återfinns en kort beskrivning av de viktigaste samarbetena. Energipolitiken inom EU är en viktig förutsättning för insatser på energiområdet. De kvantitativa målen anger fokus och ambitionsnivåer på medellång sikt. Handlingsplaner och färdplaner anger de mer långsiktiga inriktningarna. En viktig del av EU-samarbetet kring forskning och utveckling sker för del i Europeiska unionens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration. Särskilda initiativ har etablerats för forskning och utveckling på energiområdet i form av en europeisk strategisk plan för energiteknik (SET-Planen) och initiativet NER300 för demonstration av ny teknik. En europeisk strategisk plan för energiteknik Initiativet utgår från behovet av ny teknik för att kunna uppnå de mål som satts för utsläpp av växthusgaser, förnybar energi och energieffektivitet . Det innebär ökad gemensam planering, bättre utnyttjande av potentialen inom det europeiska området för forskning och innovation samt fullt utnyttjande av de möjligheter den inre marknaden ger. De närmaste tio årens investeringar kommer att få långtgående konsekvenser för försörjningstryggheten, för klimatförändringar och för tillväxt och nya arbetstillfällen i . Den europeiska kommissionen ser teknik och kravet på effektiv resursanvändning som själva kärnfrågan och ser det som nödvändigt att de mest framstående forskarna flyttar fram vetenskapens gränser inom områden som material, kemi, fysik, nanoteknik och bioteknik för att hitta nya och bättre sätt att tillföra och använda energi. Det går dock enligt kommissionen inte att bara luta sig tillbaka och vänta på potentiellt omvälvande genombrott. Energibolagen och andra marknadsaktörer kommer sannolikt inte heller att på egen hand kunna leverera de nödvändiga tekniska genombrotten inom en tillräckligt kort tidsram för att den Europeiska unionens energi- och klimatpolitiska mål ska kunna uppnås. Det krävs därför stora insatser för att påskynda utvecklingen av de tekniker som har störst potential. I samarbete med aktörerna har kommissionen utarbetat teknikplaner för 20102020 för genomförande av den europeiska strategiska planen för energiteknik (SET-planen). Utifrån detta underlag bedömer kommissionen att investeringarna i EU måste öka från dagens till , för att man verkligen ska göra framsteg med åtgärderna enligt SET-planen. en ytterligare investering, med offentliga och privata medel, på . En högnivågrupp med representanter för medlemsstaterna har bildats för gemensam strategisk planering. Dessutom har ett informations- och kunskapshanteringssystem med öppen åtkomst kallat SETIS () etablerats. De strategiska insatserna organiseras inom s.k. europeiska näringslivsinitiativ (European Industrial Initiatives, EII): Europeiska vindkraftsinitiativet; fokus på stora turbiner och validering och demonstration av stora system (relevanta för tillämpningar på land och till havs). Europeiska solkraftsinitiativet; fokus på storskalig demonstration av solceller och koncentrerad solkraft. Europeiska bioenergiinitiativet; fokus på nästa generations biobränslen inom ramen för en total användningsstrategi för biobränslen. Europeiska initiativet för avskiljning, transport och lagring av koldioxid; fokus på samtliga systemkrav, inbegripet effektivitet, säkerhet och allmänhetens acceptans, för att bevisa genomförbarheten av kraftverk i industriell skala för fossila bränslen med nollutsläpp. Europeiska elnätsinitiativet; fokus på utvecklingen av smarta elsystem, inbegripet lagring, och på skapandet av ett europeiskt center för att genomföra ett forskningsprogram för europeiska överföringsnätet. Initiativet för hållbart utnyttjande av fissionsteknik; fokus på utvecklingen av Generation-IV-teknik. Europeiska initiativet om Smart Cities; fokus på snabb utveckling mot energi- och klimatmålen på lokal nivå, bl.a. genom spridning av goda exempel. Verksamheten inom de olika näringslivsinitiativen bygger på färdplaner och genomförandeplaner som tagits fram av intressenter och näringsliv på respektive område. Finansieringen av dessa insatser kan vara av olika slag, men bygger generellt på samfinansiering mellan EU, medlemsstaterna och näringslivet. NER300 är beteckningen på ett finansieringsinstrument som hanteras i samarbete mellan den Europeiska kommissionen, medlemsländerna och den Europeiska investeringsbanken (EIB). Namnet kommer av att intäkterna från försäljningen av 300 miljoner utsläppsrätter i reserven för nya deltagare () ska användas för att finansiera storskaliga och marknadsnära demonstrationsprojekt inom områdena miljösäker avskiljning och geologisk lagring av koldioxid samt innovativa tekniker för förnybar energi. NER300 har en nära koppling till SET-planen och de europeiska näringslivsinitiativen, och skulle kunna ses som ett särskilt projektfinansieringsinstrument för de riktigt stora demonstrations- och kommersialiseringsprojekt som efterfrågas i SET-planen. 2012/13:21 Insatserna kring förnybar energi förväntas avse bioenergi, solenergi, vind, geotermi, havskraft samt intelligenta nät för förvaltning av förnybar energi. Utlysningen av första omgången offentliggjordes . Respektive medlemsland tar emot ansökningar för projekt som planeras utföras inom landets gränser och ansvarar för att bedöma om projekten uppfyller uppställda kriterier. Ansökningarna tillställs sedan EIB för bedömning medan kommissionen beslutar om stöd. lämnade in nio ansökningar om svenska demonstrationsprojekt kring bioenergi, vindkraft och smarta nät. Mycket stora resurser (teknisk, juridisk och ekonomisk expertis), totalt , har lagts ner för att förbereda dessa projekt och ansökningar, både från företagen och från . EIB har därefter berett ärendena och lämnat rekommendationer till kommissionen om finansiering. Projekten har rankats efter kostnaden per nyttoenhet (cost per unit performance). Fyra av de svenska projekten har i denna bedömning kommit på första plats i sina respektive kategorier, medan ytterligare två ligger på första reservplats. Detta tyder på att svenska och Sverigebaserade aktörer ligger långt framme när det gäller introduktion av teknik för förnybar energi på marknaden. Förutsättningarna för NER300 innebär att det inte kan bli aktuellt med stöd till alla fyra förstarankade projekt. Det är oklart hur många av de svenska projekten som kan komma att få stöd. Efter konsultationer med medlemsländerna kommer kommissionen att fatta beslut om vilka projekt som kommer att beviljas medel. Utfallet blir sannolikt att ett antal svenska utvecklings- och demonstrationsprojekt som rankats bland de allra bästa i inte kommer att kunna få stöd av EU. Länderna inom och utveckling (, ) har en samarbetsorganisation på energiområdet, (, IEA). Samarbetet inom IEA initierades genom ett avtal om ett internationellt energiprogram. 28 medlemsländer har kommit överens om att samarbeta för att motverka problem med oljetillförsel samt att dela med sig av energirelaterad in- formation, koordinera sin energipolitik och samverka i utvecklingen av Analys av oljemarknaden och hantering av de gemensamma bered- skapslagren för olja är fortfarande en viktig uppgift för IEA. handahåller dock också omfattande statistik och analyser, t.ex. den årliga publikationen World Energy Outlook. regelbundna utvärderingar av medlemsländernas energipolitik, s.k. En stor del av arbetet inom IEA handlar om energiteknik samt forsk- ning, utveckling och marknadsintroduktion. IEA utarbetar till exempel s.k. färdplaner för en mängd olika energitekniker som kan bidra till att nå en femtioprocentig minskning av de energirelaterade koldioxidutsläppen Varje färdplan ger ett utvecklingsscenario och identifierar Prop. 2012/13:21 potentialer, utmaningar, kostnader och åtgärder som behövs för att den specifika tekniken ska kunna bidra till målet. Bredare studier av olika energiteknikers möjlighet att bidra till ett hållbart energisystem görs i de publicerade rapporterna Perspectives. En stor del av samarbetet kring forskning och teknik genomförs inom s.k. Implementing Agreements, IA. Ett IA är ett internationellt avtal mellan ett antal medlemsländer och andra för genomförandet av ett specifikt samarbete. Det finns 43 sådana avtal kring tvärsgående frågor, förnybar energi, fossila bränslen, slutanvändning och fusion. deltar i 25 av dessa. Det nordiska samarbetet omfattar , , , och samt de tre självstyrande områdena , och . Nordiskt samarbete sker inom en mängd områden, bland annat genom ett tjugotal nordiska institutioner. Bland dessa finns Nordisk energiforskning (NEF), NordForsk och Nordiskt innovationscenter (NICe). NEF är ramen för det ett mellanstatligt organ mellan , , , och . NordForsk är ett nordiskt organ med ansvar för samarbetet inom forskning och forskarutbildning i . Organisationen fokuserar på forskningsområden inom vilka de nordiska länderna innehar internationella styrkepositioner. NICe initierar och finansierar aktiviteter som stärker innovation och samarbetar främst med små och medelstora företag i . Målet är att göra det enklare att utveckla och bedriva näringsverksamhet över de nordiska landsgränserna. Det nordiska energiforskningsprogrammet (NEF) startades mot bakgrund av bland annat sjuttiotalets energikriser. organiserades verksamheten som en nordisk institution med säte i . NEF driver ett forskningsprogram med en årlig budget på . Utöver detta fungerar NEF som sekretariat och projektledare för olika verksamheter som initieras på annat sätt inom det nordiska systemet. NEF agerar också som nordisk koordinator för vissa EU-projekt och är även sekretariat åt en del av verksamheten inom Toppforskningsinitiativet, se nedan. Verksamheten finansieras till stor del genom bidrag från medlemsländerna som fördelas enligt en fördelningsnyckel baserad på BNP. bidrog genom med . fokuseras verksamheten på hållbara lösningar med avseende på förnybar energi, transportlösningar med låga klimatpåverkande utsläpp samt elnät och marknader. 2012/13:21 Toppforskningsinitiativet Vid sommarmötet i enades de nordiska statsministrarna om att förhålla sig positivt till de nya möjligheter och utmaningar för som globaliseringen medför och enades om att inleda en förnyad nordisk satsning på globaliseringsområdet. Som en av tolv åtgärder inom detta initiativ intensifierades satsningen på ett starkt nordiskt kunskaps- och innovationsområde, och ett förslag om ett s.k. Toppforskningsinitiativ inom områdena klimat, energi och miljö utarbetades. Programmet genomförs , 20092013, och har en total offentlig budget på . Av dessa kommer från det Nordiska ministerrådets interna medel och från de tre nordiska institutionerna NEF, NordForsk och NICe. Resterande kommer från medlemsländerna. Verksamheten fokuserar på Effektstudier och anpassning till klimatförändringar, Klimatförändringens växelverkan med kryosfären, Nanoteknik och energieffektivitet, Integrering av storskalig vindkraft, Hållbar bioenergi samt Koldioxidavskiljning och -lagring. Arbetet inom Toppforskningsinitiativet leds av en programstyrelse. Sekretariatet sköts av de nordiska institutionerna NEF, NICe och Nord- Forsk i samverkan. tog 2010 initiativ till ett ministermöte, Clean Energy Ministerial, i för att diskutera och ta konkreta handlingsorienterade initiativ för att främja en global omställning till grön energi. Vid mötet lanserades elva internationella initiativ. deltar i fem av dessa: (Deployment Initiative). Ett internationellt samarbete för att främja kraftigt ökad användning av supereffektiva apparater och utrustning. Det inriktas mot energiprestandakrav på produkter, metoder för att testa energianvändande produkter samt kapacitetsuppbyggnad kring detta. GSEP (The Global Superior Energy Performance Partnership). Fokuserar på ständig förbättring av energieffektivitet i byggnader och industri och omfattar bl.a. utveckling av och ökat utbyte mellan nationella certifieringsprogram, utbildning och tillhandahållande av personer som kan genomföra energikartläggningar. ISGAN (). Ett internationellt samarbete kring intelligenta nät med syfte att underlätta kunskapsutbyte, tekniskt stöd, förhandsgranskning, samt projektkoordinering kring policy, reglering och finansiering av intelligenta nät, standardisering, forskning och utveckling, kunskap och handhavande samt engagemang från användande. Initiativet har organiserats som ett Implementing Agreement Prop. 2012/13:21 inom IEA. (Electric Vehicles Initiative). Syftar till att främja utveckling och användning av elfordon genom samordning och erfarenhetsutbyte mellan olika demonstrationsprogram för elfordon i städer, utbyte av basinformation om forsknings- och utvecklingsprogram om elbilar samt utbyte kring mål och styrmedel för att främja elfordon. Arbetsgruppen för Bioenergi (). Har bildats för att främja samarbete kring och utforskning av potentialen hos biobränsle och biomassa. Insatser görs för utvecklingen av en global atlas med information om bioenergi och utveckling samt uppbyggnad och genomförande av ett program för kapacitetsuppbyggnad. har även inom Clean Energy Ministerial initierat ett samarbete kring hållbara energilösningar inom ramen för hållbar stadsutveckling tillsammans med och , kallat . Även och deltar i detta nätverk. Regeringen har uppdragit åt att samordna det svenska deltagandet i nätverket. Regeringen har ingått ett antal bilaterala avtal på energiområdet. Verksamheten inom de olika avtalen varierar i karaktär.