prop · GZ03124 · 2012-04-04 00:00:00 — Förändringen i belastningen beror främst på minskad areal , ändrade grödval och brukningsmetoder. Beräk- ningarna visar att de sammanlagda svenska vattenburna ut- släppen av kväve och fosfor till haven från mänsklig aktivitet motsvarar kväve och fosfor . Av dessa härrör av kvävet och av fosforn från jordbruk. En utvärdering av den svenska åtgärdsplanen för att nå det svenska betinget enligt Helcom:s aktionsplan för kommer att göras i samband med Helsingfors- Skr. 2011/12:124 konventionens ministermöte . Vid detta möte kommer en revidering av det preliminära betinget att presenteras och, om möjligt, antas. Trendanalyser över halter och transporter av kväve och fosfor i vatten- drag där läckaget i stor utsträckning kommer från jordbruksmark i Syd- och redovisas i rapporten och fosfortrender i jord- bruksvattendrag Har åtgärderna gett effekt? (SLU, rapport 2012:1). Analyserna visar på tydliga nedåtgående trender i både halter och trans- porter av kväve och fosfor. Tydligast är trenderna i vatten- distrikt där kväveläckaget från jordbruksmarken till vattendragen minskat med mellan . För fosfor är minskningen tydligast i södra vattendistrikt. Rapporten inne- håller även analyser av effekter på kväve- och fosforläckaget av några olika åtgärder. Ett klart samband finns mellan minskade transporter av kväve och ökad odling av fånggröda i kombination med vårplöjning. Minskande fosforhalter förklaras däremot bäst av minskad andel vårsådda grödor. En större anslutning till rådgivningsprojektet är också positivt korrelerat till minskade kväve- och fosforför- luster från jordbruksmarken. Ekologisk produktion bygger på principen om en hög självförsörjnings- grad och hushållning med växtnäring och andra resurser på gården. Den ekologiska produktionen utmärker sig framför allt på tre områden: hantering av växtskadegörare och ogräs, hantering av växtnäringsförsörjning, och djurens roll i produktionen. Mot skadegörare och ogräs använder den ekologiska odlingen i första hand förebyggande metoder som varierad växtföljd och motståndskraf- tiga sorter. Kemiska växtskyddsmedel används inte i produktionen. Lättlösliga växtnäringsämnen används inte heller utan stallgödsel fyller en viktig funktion för växternas näringsförsörjning. Att hushålla med växtnäringen och att bygga upp jordens bördighet är viktiga principer. Växtodling och djurhållning bör vara i balans på gårdsnivå, dvs. djuren äter i första hand foder från den egna gården och stallgödseln används för att ge växtnäring till den egna åkermarken. Den ekologiska djurhåll- ningen strävar efter att djuren ska kunna bete sig så naturligt som möjligt. Målen för ekologisk produktion och konsumtion löpte ut . I skri- velse Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010 (skr. 2005/06:88, bet. 2005/06:MJU20, rskr. 2005/06:390) sades att den certifierade ekologiskt odlade arealen vid utgången av 2010 borde uppgå till av landets jordbruksmark. Den certifierade ekologiska produktionen av mjölk, ägg och kött från idisslare skulle öka markant. Den certifierade produktionen av griskött och matfågel skulle öka kraftigt. Konsumtionen av certifierade ekologiska livsmedel i offent- lig sektor skulle öka och inriktningen vara att av den offent- liga konsumtionen av livsmedel skulle avse ekologiska livsmedel 2010. De medel som avsätts för att stimulera den ekologiska produktionen har huvudsakligen finansierats via landsbygdsprogrammet som gäller . I enlighet med budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 UO 23, bet. 2011/12:MJU2, rskr. 2011/12:100) avser regeringen att vidare analy- sera behov och utformning av nya mål för ekologisk produktion inför det kommande landsbygdsprogrammet 20142020. Regeringen har därför gett i uppdrag att vidare analysera behov och utformning av nya mål för ekologisk produktion i det kom- mande landsbygdsprogrammet 2014-2020. ska utreda och föreslå åtgärder som behövs för ekologisk produktion. Uppdraget ska redovisas som en del i rapporteringen av tekniskt underlag inför kom- mande landsbygdsprogram i enlighet med verkets regleringsbrev för , dvs. 6.5.1Åtgärder för ökad ekologisk produktion Miljöersättning för ekologisk produktion Inom landsbygdsprogrammet finns miljöersättning för certifierad ekolo- gisk produktion liksom för kretsloppsinriktad produktion. Ersättningarna omfattar såväl växtodling, trädgårdsgrödor, bär och frukt som djurhåll- ning. har ersättningen för ekologisk spannmål och proteingrödor såsom oljeväxter höjts. Likaså har en ersättning för certi- fierad ekologisk vall införts. Brukare som väljer att certifiera sin pro- duktion, vilket medger att produkterna kan säljas som ekologiskt produ- cerade på marknaden, erhåller en högre ersättning än brukare som väljer att enbart följa regelverket för ekologisk produktion (s.k. kretslopps- inriktad produktion) och avstår från att certifiera sin produktion. Syftet är att stimulera en produktion som svarar mot marknadens efterfrågan av certifierade produkter. Den totala kostnaden för ersättningen uppgick till ca , vilket även inkluderar kostnader för åtagande som ingåtts i tidigare programperioder. Ersättning för certifie- rad ekologisk produktion, inklusive arealer under omställning till ekolo- gisk produktion, uppgick till ca . Arealer under kretsloppsinriktad produktion uppgick till ca . Utöver miljöersättningen för ekologisk produktion kan ekologiska pro- ducenter, liksom andra jordbrukare, söka ytterligare miljöersättningar. Forskare, organisationer och institutioner kan söka bidrag till försöks- och utvecklingsverksamhet inom bl.a. området ekologisk produktion inklusive förbättrad djurhälsa. Medlen fördelas av och projektens resultat publiceras löpande på verkets webbplats i syfte att sprida ny kunskap inom utpekade områden. Genom fleråriga försök som pågått på skilda jordartstyper studerar forskare miljövänliga och uthålliga ekologiska och konvention- ella odlingssystem med jordbruks-, grönsaks- och energigrödor. Försöket är nu inne på det fjärde växtföljdsomloppet (20072012) och fokuserar på grönsaker, vallfrö, energi, biogasproduktion och gödsling med rötres- ter. Växtnäring ska tillföras som rötrest från biogasproduktion baserad på växtmaterial. All försöksdata från projektet finns att tillgå gratis för fors- kare på projektets webbplats . Kommande krav inom det ekologiska regelverket om eko- logiskt foder till fjärderfä har föranlett behov av ny kunskap kring eko- logiska foderstater. Ett projekt som har pågått syftar till att undersöka möjligheter att uppfylla det kommande regel- kravet. Resultaten från fältförsök och forskningen har lett till ökade kuns- kap och tryggare lösningar. Producenterna som deltagit i projektet har bl.a. kommit fram till att det är fullt möjligt att ersätta fiskmjöl med musselmjöl i kommersiell ekologisk äggproduktion. Testerna med en foderstat baserad på ekologiskt foder visar att det fungerar tillfredsställande. Andra projekt studerar ogräsbekämpande åtgärder i ekologisk grön- saksodling, bekämpning av ogräset åkertistel samt biologisk kontroll av jordburna sjukdomar i potatis. Krav på en helt ekologisk foderstat för idisslare har föranlett projekt som genom deltagardriven forskning under- söker inverkan av foderstaten på kvaliteten hos ekologiskt producerad mjölk. Behovet av inhemskt protein gör också att projekt som säkrare trindsädesodling till mogen skörd i ekologisk odling har prioriterats. Ytterligare andra projekt fokuserar på att utveckla t.ex. ekologisk odling av hallon och björnbär samt utveckling av ekologisk odling av vallfrö. Inom anslag 1:21 En konkurrenskraftig livsmedelssektor avsätts medel i syfte att främja ekologisk livsmedelsproduktion. Anslaget får användas för stöd till insatser inom livsmedelsområdet och utbetalas av för åtgärder som bidrar till en förbättrad konkurrens- kraft inom livsmedelssektorn. Medlen ska bidra till att uppfylla rege- ringens vision det nya matlandet. Regeringen har i regleringsbrev för () särskilt uppmärksammat fältforskningsverksamhet rörande ekologisk produktion. SLU ska använda för verksamheten. Likaså ska SLU använda till verksamhet vid och konsumtion (EPOK, tidigare CUL). EPOK arbetar med samverkan, samordning och information om ekologiskt lantbruk i ett svenskt, nor- diskt och internationellt perspektiv. EPOK är en resurs för hela universi- tetet, för kommunikation med omvärlden och för att samordna och initiera forskning och utbildning. Centrumet ska bl.a. bidra med saklig och välgrundad kunskap utifrån flera perspektiv som leder mot en hållbar utveckling av ekologiskt lantbruk, liksom medverka till att forskningen om ekologiskt lantbruk främjar en utveckling av hela lantbruket. Formas har anvisats för forsk- ningsinsatser om ekologisk produktion. avsattes till Formas. Formas medel har finansierat forskningsprojekt om ekologiskt jordbruk och trädgårdsproduktion. Finansieringen har avsett huvudsakligen individuella och tematiska forskningsprojekt samt fors- Medel motsvarande omfördelades 2011 från Formas till SLU för inrättande av för biologiska Centrumet har i uppgift att utveckla biologisk be- kämpning av skadeorganismer som ett alternativ till kemisk bekämpning samt att främja och sprida information om sådan bekämpning. för ekologisk produktion har genomgått en översyn som bl.a. inneburit en rad förenklingar och förbättrade regler för dels import av ekologiska produkter, dels ekologisk produktion och Rådet antog 2007 en förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter, Rådets förordning (EG) nr 834/2007 av om ekologisk produktion och märkning av ekolo- giska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (EUT L 189, 20.7.2007, s. 1, Celex 32007R0834) till vilken kom- missionen antog två förordningar med tillämpningsföreskrifter gällande import, märkning och kontroll. Regelverk för ekologiskt vattenbruk har Omfattning av certifierad ekologisk produktion och offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel Den totala certifierade arealen jordbruksmark, som antingen var omställd eller var under omställning till ekologisk produktion, uppgick till knappt eller av den totala arealen jord- bruksmark. Det motsvarar en ökning med eller jämfört med . Den certifierade arealen, exklusive areal under om- ställning till ekologisk produktion, uppgick till knappt . Detta motsvarar av den totala jordbruksmarken. Ökningen jämfört med var nästan eller . Målen för ekologisk produktion av mjölk och ägg samt nöt-, gris- och fågelkött har nåtts. Diagram 6.4 Areal jordbruk smark med c ertifierad ekol ogisk produktion Källa: Jordbruksverke t Diagram 6.5 Andel omställd areal och areal under omställning i förh ål- lande till total areal jordbruksmark i procent, under per ioden 20052010 Källa: Jordbruksverke t Enligt var 2010 av den offent- liga konsumtionen av livs medel ekologiskt producer ad (rapport 2 012:1, Mål som styr medel). Andelen ekologiska livsmedel av den totala livsmedelsförsäljningen 2010 var enligt SCB , vilket är högre än 2006 (2,). 6.6 Hållbar användning av växtskydd Genom att vidta växtskyddsåtgärder kan grödan skyddas mot angrepp av skadegörare och konkurrens från ogräs. Skadegörare eller ogräs kan regleras genom dels förebyggande åtgärder, dels användning av biolo- giska eller kemiska växtskyddsmedel. Ofta används en kombination av åtgärder. Förebyggande odlingsåtgärder är viktiga och minskar behovet av växtskyddsmedel. Åtgärder som val av odlingsplats, goda förutsätt- ningar för grödans tillväxt i form av lämplig närings- och vattentillgång, balanserade växtföljder, användning av friskt utsäde eller plantmaterial, val av motståndskraftiga/resistenta sorter samt optimal tidpunkt för sådd, jordbearbetning och skördetidpunkt är sådana exempel. Växtskyddsmedel används för att reglera ogräs och insekts-, svamp- och virusangrepp på grödor inom jordbruk, trädgård och skogsbruk. Användning av kemiska växtskyddsmedel kan innebära en risk för män- niska och miljö. Riskernas omfattning beror på hur medlen hanteras, används och medlens inneboende egenskaper. Arbetet med att reducera risker sker, förutom genom förebyggande åtgärder, dels genom insatser för säkrare hantering av medlen, dels genom insatser för en strikt behovs- anpassning av medlen och slutligen genom reglering av vilka medel som får användas med utgångspunkt i inneboende egenskaper. Vilka medel som får säljas på marknaden och därmed användas inom gemenskapen regleras av och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av om utsläppande av växtskydds- medel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv /117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1, Celex 32009R1107). Förordningen ersätter ett tidigare direktiv med samma syfte. Regelverket innebär att verksamma ämnen i växtskyddsmedel i ett första steg god- känns på EU-nivå. Därefter kan, efter ansökan i ett enskilt land, godkän- nande ges för ett växtskyddsmedel som innehåller ett godkänt verksamt ämne. Det nya regelverket trädde i kraft och innebär, utöver tidigare prövningsförfarande, strikta kriterier för godkännande av verk- samma ämnen i växtskyddsmedel, möjlighet till substitution av särskilt problematiska växtskyddsmedel samt ömsesidigt erkännande av ett god- kännande inom tre zoner. tillhör den norra zonen tillsammans med , , , och . På regeringens uppdrag utarbetar berörda myndigheter förslag till handlingsprogram för användning och hantering av växtskyddsmedel i syfte att minska riskerna för människa och miljön som beslutas av rege- ringen. Handlingsprogrammet ger möjlighet till ett strukturerat arbete mellan berörda aktörer, dvs. såväl mellan myndigheter som med näringen. Mål, åtgärder och uppföljning av insatta åtgärder är avgörande för att arbetet ska resultera i kontinuerligt minskade risker. Minskade risker för människa och miljön vid användningen av växt- skyddsmedel har betydelse för framför allt miljökvalitetsmålen Giftfri miljö, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet, Ett Skr. 2011/12:124 rikt odlingslandskap och Ett rikt växt och djurliv. Arbetet för en hållbar användning av växtskyddsmedel tar sin utgångs- punkt i underlag från forskning, försöks- och utvecklingsverksamhet som förs vidare till användaren genom information och riktade utbildnings- insatser. 6.6.1Åtgärder för minskade risker vid användning av växtskyddsmedel Nuvarande handlingsprogram är det femte i ordningen och sträcker sig över perioden 20102013. Utgångspunkterna för handlingsprogrammets mål är bl.a. att understödja måluppfyllelsen av nationella miljökvalitetsmål, att åtgärder sätts in där riskerna är som störst, att främja delaktighet från näringen och konsumenter och att mini- mera konflikter mellan olika miljökvalitetsmål. Handlingsprogrammets mål omfattar följande. Övergripande riskminskning, där bl.a. nationella indikator ska peka på en minskande risktrend för miljö och hälsa. Förekomst och risker i vatten, där halter av växtskyddsmedel i yt- och grundvatten (inom en generation) ska vara nära noll. Förekomst och risker vid konsumtion av vegetabilier, där bl.a. intaget av växtskyddsmedel från inhemskt odlade vegetabilier ska minska. Risker i arbetsmiljön, där bl.a. alla som yrkesmässigt använder växt- skyddsmedel ska använda skyddsutrustning och goda rutiner för att minimera risker vid hantering av medlen. Utveckling av uthålliga odlingssystem, där alla odlare ska tillämpa ett integrerat växtskydd eller bedriva ekologisk produktion . Handlingsprogrammet består av styrmedel som lagstiftning och ekono- miska styrmedel. Rådgivning, information och utbildningsinsatser liksom forskning, försöks- och utvecklingsverksamhet är andra viktiga insatser för att styra utvecklingen. Även internationellt samarbete är betydelse- fullt. I det följande beskrivs det huvudsakliga arbetet inom det svenska handlingsprogrammet i syfte att minska risker för människa och miljö. Inom landsbygdsprogrammet finns miljöersättning för insatsen miljö- skyddsåtgärder. Ersättningen syftar till att dels minska riskerna för för- luster av växtnäringsämnen, dels nå en hållbar användning av växt- skyddsmedel. Villkoren för ersättningsformen omfattar krav på att bruka- ren ska använda t.ex. en s.k. biobädd vid fyllning av lantbrukssprutan. Biobädden medger att eventuellt spill av växtskyddsmedel kan brytas ned i en aktiv biologisk miljö. Lantbrukssprutan ska enligt villkoren vara funktionstestad minst vart annat år och brukaren ska anlägga s.k. kont- rollrutor i fält för att möjliggöra en bedömning av behandlingens effekt. Likaså ställs villkor om anläggning av sprutfria kantzoner på fältet. Målet för insatsen är en anslutning av . i ersättningen, vilket utgör av målet. totala kostnaden för ersättningen uppgick till ca (se även avsnitt 6.4.1). Enligt halvtidsutvärderingen av landsbygdspro- grammet har ersättningen framför allt bidragit till målet att förbättra vattenkvaliteten genom att minska riskerna för växtnäringsförluster samt att minska hälso- och miljörisker vid användning av växtskyddsmedel. Miljöersättning inom landsbygdsprogrammet till certifierad ekologisk produktion liksom för kretsloppsinriktad produktion (se även avsnitt 6.5.1) bidrar till minskade risker för människa och miljön genom att brukaren i växt- och trädgårdsodling inte använder kemiska växtskydds- medel. En skatt på växtskyddsmedel infördes första gången i syfte att minska användningen av växtskyddsmedel och därigenom minska ris- kerna för hälsa och miljön. Dagens skatt är per kilo verksamt ämne och regleras genom lag (1984:410) om skatt på bekämpnings- medel. Skatten omfattar tillverkning och import av växtskyddsmedel och uppgick till ca enligt . Skatten har, bedömde (SOU 2003:9 Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel), bidragit till att dämpa användningen av växt- skyddsmedel. Användning av funktionstestad lantbruksspruta innebär avsevärt lägre risker för såväl människa som miljön. Vid ett funktionstest lokaliseras eventuella fel som dropp, ojämn spridningsbild, etc. Efter att eventuella fel har lokaliserats är dessa möjliga att åtgärda. En spruta i god kondition ger säkrare arbetsmiljö för sprutföraren, mindre risk för den yttre miljön då medlet med större precision träffar målorganismen, ger förutsättningar för fullgod effekt av behandlingen vid lägsta möjliga dos per hektar och ger större driftsäkerhet. Vid funktionstestet, som utförs av testare god- kända av , kontrolleras sprutans funktion enligt Jord- bruksverkets föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2006:18) om statsbi- drag m.m. för funktionstest av lantbrukssprutor. I syfte att stimulera test av lantbruks- och fläktsprutor ger bidrag till inköp av testutrustning av kostnaden, dock maximalt per utrustning. har verket beviljat medel till 27 utrustningar till en sammanlagd kostnad av ca . Utbildning och fortbildning av testare arrangeras av Jordbruks- verket. Åtgärden har finansierats av medel från återföringen av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. En ökad tillgång till testare bidrar till brukarnas möjlighet att regelbundet kunna testa sprutan. Antalet lantbrukssprutor i uppgick till ca 14 000 enligt Jordbruks- verkets rapport 2009:21, Tillförlitliga växtskyddssprutor. Nedan anges andelen av åkerarealen som finns på gårdar med sprutor som funktions- testas av auktoriserade testare. Bidragande orsaker till den positiva ut- vecklingen är, förutom tillgång till testare, även informations- och utbild- ningsinsatser för att sprida kunskap om såväl arbets- och miljömässiga vinster som ekonomiska fördelar för brukarna när mängden växt- skyddsmedel per hektar kan minska. Andel av åkerarealen som finns på gårdar med sprutor som funktionstestas av auktoriserad testare med olika tids- Procentantalet har beräknats mot åkerarealen på företag som använt växtskyddsmedel , även de som ej svarat på frågan (har de ej svarat på frågan hamnar de under "Uppgift saknas"). Rådgivning, information och utbildning Rådgivning, information och utbildning är några av de viktigare insat- serna i handlingsprogrammet. Med tillgång till kunskap har brukaren redskap att utifrån sin egen hantering och användning av växtskydds- medel vidta åtgärder dels för att skydda sig själv, dels för att så långt möjligt minimera negativa effekter på miljön av användningen av medlen. Verksamheten bedrivs huvudsakligen inom ramen för lands- bygdsprogrammets insats om kompetensutveckling (se avsnitt 6.7). Till denna verksamhet ska läggas bl.a. det omfattande arbete som sker under länsstyrelsernas försorg genom utbildning av yrkesmässiga använ- dare av växtskyddsmedel i enlighet med föreskrifter (SJVFS 2007:76). För att få använda växtskyddsmedel ska brukaren ha genomgått en fyradagars utbildning med godkänt resultat. Likaså omfat- tas betning av utsäde av krav på behörighet. Utbildningens innehåll om- fattar gällande lagstiftning om lagring, hantering och användning av växtskyddsmedel samt krav på hänsyn vid besprutning. Hälsorisker, användning av skyddsutrustning, kännedom om ogräs och skadegörare och integrerat växtskydd är andra viktiga moment. Med integerat växt- skydd menas ett växtskydd som baseras på förebyggande åtgärder, ut- nyttjande av alternativ till kemiska växtskyddsmedel, behovsanpassning av insatser samt uppföljning av insatta åtgärder. Behörigheten att använda växtskyddsmedel är giltig . Efter att ha genomgått en dags fortbildning kan brukaren få en förnyad behörig- het. Utbildande personal genomgår i regi egen fortbildning. Tabell 6.2 Antalet behörigheter att använda växtskyddsmedel och att utföra betning av utsäde () Källa: förslag till svenskt genomförande av direktiv /128/EG (Dnr 36372209). Ett nära samarbete mellan myndigheter, näring och branschorganisa- tioner har resulterat i . Kampanjen samordnar sin verksamhet med Greppa Näringens arbete och är en del av landsbygdsprogr ammets insats för kompetensutvecklin g. Gre ppa Näringen fokuserar på den direkta rådgivningen om säker hante- ring och användning av växtsk yddsmedel i form av rådgivning om t.e x. gårdens strategi i växtskyddsarbetet för att minimera risker, hantering av svårbekämpade ogräs och skadegörare och förbättrad ekonomi i odlin- Målet med r ådgivningen är att öka insi ten om förbyggande insats er och om alternati va bekämpningsmetoder, växtskyddsmedel med hjälp a v beslutsstöd och att mi nska risken läckage av växtskyddsmedel till vatten och p åverkan på omkringliggande tillhandahåller ett omfattande inform a- vägledning till lantbrukare, sprutförare, rådgivare och försäljare om bl.a. säker han tering och , åtgärder till skydd vatten, säker arbetsmiljö, underhåll rengöring av spri dningsutrustning. Av särskild betydelse har arbetet med kon kreta råd om anpassade s kyddsavstånd till vattenmiljöer varit, den s.k. hjälpredan för bestämning av vindanpas at skyddsavstånd. Nedanstående d iagram speglar en positiv utveckling ö ver tiden av an- vän ningen av rådgivning, inf ormation liks om beslutsstöd i form av s.k. dosn ycklar för att behovsanpassa insatserna. And el företag som använt olika metoder för a tt bestämma bekämpningsbeh ovet i jordbruk et Procentantalet har beräkna ts mot antalet föret ag som använt växtskyddsmedel odlingså ret 2010, även de so m ej svar at på frågan. I det följande diagrammet visas en positiv u tveckling för användning av met oder för att vid det faktiska spruttillfället anpassa skyddsavståndet till vatt en. Vindriktning och vindhastighet med flera param etrar har bety- delse för att förhi ndra vindavdrift. Diagram 6.7 som använt olika metoder för att bestäm ma vindanpassat skyddsavstån d i jordbruket * I tabeller ingår "Hjä lpreda för bestämni ng av vindanpassat skyddsavstånd". Procentantalet har beräknats mot antalet företag som använt växtskyddsmedel , även de som ej svarat på frågan. Vid hantering av växtskyddsmedel utsä ter sig använ daren för hä soris- Skador ka n ge akuta hä lsoeffekter, visa sig efter en lång tids expone- ring eller visa sig som en följd av enstaka större expone- Skado r kan uppstå vid inandnin g, om användaren får medlet på h uden eller råkar svälja det.