prop · GZ03101 · 2012-04-16 00:00:00 — I tabellen redovisas årets utfall på anslag och inkomsttitlar avseende den aktuella fleråriga budgetramen 20072013. Tabell 6.3 Utfall på anslag och inkomsttitlar fleråriga budgetramen 20072013 insatser för asylsökande och insatser för integration av Europeiska socialfonden m.m. för Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för strukturstöd till fisket m.m. åtgärder för landsbygdens miljö och Övriga bidrag från Europeiska Bidrag från Europeiska fiskefonden Bidrag från Europeiska regionala Bidrag från Europeiska socialfonden Övriga bidrag från EU Inkomsterna avser främst gårdsstöd och förskottsmedel från EJFLU som liksom övriga jordbruksstöd ovan (inkomsttitel ) redovisas av . Bidrag från ERUF redovisas av och i . Även länsstyrelserna i och är förvaltande och attesterande myndigheter. Bidrag från ESF redovisas av Svenska . Stöd till sockernäringen redovisas av . Utgifterna på anslag avser i första hand gårdsstöd och djurbidrag samt åtgärder för landsbygdens miljö och struktur som redovisas av . Även utgifterna för intervention och exportbidrag redovisas av . Bland övriga utgifter är det i första hand som redovisar stöd från ERUF. Svenska redovisar stöd från ESF. 6.3Bedömning av ansvariga myndigheter Myndigheter som förvaltar EU-medel med delad förvaltning omfattas av det nationella ramverket för intern styrning och kontroll. Det innebär bl. a. att myndighetens ledning ska lämna en bedömning av myndighetens interna styrning och kontroll i myndighetens årsredovisning. I detta avsnitt redogörs för aktuella myndigheters intyganden av räkenskaperna och bedömningar av den interna styrningen och kontrollen samt resultaten av de iakttagelser som ESV och har gjort vid sina granskningar av aktuella program/fonder respektive myndigheter. I årsredovisningen intygar ledning, dvs. generaldirektören, att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Vidare bedöms den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten vara betryggande. Förutom att lämnar en bedömning och ett intygande enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag utfärdar generaldirektören vid myndigheten en särskild försäkran enligt rådets förordning (EG) nr 1290/05 för EGFJ och EJFLU. Försäkran ingår som en del i de räkenskaper som lämnar för räkenskapsåret (till ) till kommissionen, och som därefter granskas av ESV. Av försäkran framgår att generaldirektören på heder och samvete bekräftar att räkenskaperna ger en sann, fullständig och korrekt bild av utgifterna och intäkterna under räkenskapsåret. I synnerhet har alla skulder, förskott, säkerheter och lager registrerats i räkenskaperna, och alla inkomster som rör EGFJ och EJFLU har krediterats till rätt fonder. Vidare har ett system införts vid myndigheten som med rimlig säkerhet kan garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, inbegripet att bidragsansökningarna uppfyller krav för stödberättigande och, när det gäller EJFLU, att förfarandena för tilldelning av stöd förvaltas, kontrolleras och dokumenteras i enlighet med gemenskapsreglerna. Ansvariga myndighetsledningar vid , Svenska , Länsstyrelserna i , och intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens 6.3.1Myndighetsledningarnas intygande ekonomiska ställning. Den interna styrningen av räkenskaperna och bedömning av och kontrollen vid myndigheterna bedöms vara den interna styrningen och kontrollen Nedan följer en sammanställning av ansvariga myndigheters intyganden av räkenskaperna och bedömningar av den interna styrningen och kontrollen avseende EU-medel. Generaldirektören för intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska Den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten bedöms vara betryggande. Ramprogram för solidaritet och hantering av ESV har genomfört system- och projekt- granskning för att bedöma om förvaltnings- och förenliga med bestämmelserna i artiklarna 5862 årsredovisning ger en rättvisande bild av i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 och med verksamhetens resultat samt av kostnader, avsnitt 3 i kommissionens förordning (EG) nr 1828/2006 för programmen inom struktur- Svenska bedömer vidare att den interna styrningen och kontrollen vid ESV har för fyra territoriella program inom myndigheten är betryggande. ERUF lämnat yttranden utan förbehåll. bedömer därmed att förvaltnings- och anger i sin årsredovisning att det finns vissa brister avseende den interna styrningen och för att ge en rimlig garanti för att de utgifts- kontrollen vid myndigheten. deklarationer som lämnats till kommissionen är bristerna avser dock inte för någon av korrekta, och som en följd av detta, ger en rimlig myndigheterna hantering av EU-medel. garanti för att de underliggande transaktionerna Atlantica har ESV lämnat en reservation i sitt yttrande för en specifik identifierad Regeringen har gett ESV i uppdrag att fungera sammanlagda deklarerade utgifterna. som nationellt revisionsorgan för de EU-medel För de åtta regionala programmen inom som hanteras i . ESV granskar de EU- ERUF har ESV bedömt att förvaltnings- och program och fonder där ansvaret för en sund kontrollsystemet för de operativa programmen ekonomisk förvaltning och genomförandet av fungerade tillräckligt effektivt för att ge en rimlig effektiva kontroller är delat mellan svenska garanti för att de utgiftsdeklarationer som myndigheter och kommissionen. lämnats till kommissionen är korrekta och, som för varje program/fond en årlig revisionsrapport en följd av detta, ge en rimlig garanti för att de och i anslutning till denna även ett underliggande transaktionerna är lagliga och I det följande redovisas de korrekta med undantag för att resultatet visar vissa brister i förvaltnings- och kontrollsystemet. program/fond. ESV:s bedömning grundar sig, Om ett enskilt projekt inte tas med i beräkningen blir felprocenten . Som attesterande organ lämnar ESV ett För ESF lämnar ESV motsvarande yttrande omfattar även ett uttalande om den interna årsredovisningen för EGFJ och EJFLU. Felprocenten för de åtta regionala ESV anser att redovisningarna för EGFJ och programmen inom ERUF och för ESF över- EJFLU som översänts till kommissionen är stiger kommissionens fastställda toleransnivå på rättvisande och korrekta i alla väsentliga och dessa delar av systemen avseenden vad gäller de utgifter som belastat fungerade inte på ett sådant sätt att de ger rimlig ESV gör bedömningen, efter garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta. stämmelse med ackrediteringskriterierna, att de De rapporterade bristerna är föremål för hantering hos kommissionen. Den slutliga bedömningen av felnivån görs efter avslutad programperiod varför det är för tidigt att bedöma hur de reservationer som har lämnats för aktuella program påverkar programmen inom strukturfonderna som helhet. De förvaltande myndigheterna har lämnat rättvisande räkenskaper i sina respektive årsredovisningar. ESV bedömer att förvaltnings- och kontrollsystemet för det operativa programmet inom EFF har varit förenligt med de tillämpliga bestämmelserna i artiklarna 5760 i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 och med kapitel VII i kommissionens förordning (EG) nr 498/2007 och har fungerat tillräckligt effektivt för att ge en rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta och, som följd av detta, ger en rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta utom i följande avseenden. De förmedlande organen har brustit vid sin granskning av stödmottagarnas begäran om utbetalning vad gäller kontroll av stödmottagarnas efterlevnad av regelverk för offentlig upphandling. Dessutom har ett fåtal felaktigheter av engångskaraktär identifierats. var utsedd till förvaltande myndighet vid granskning när ovan nämnda fel identifierades. Regeringen flyttade i samband med att myndigheten lades ner det förvaltande ansvaret för EFF till . Ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar För gränsfonden och integrationsfonden har ESV bedömt om förvaltnings- och kontrollsystemen för det årliga programmet 2008 var förenliga med tillämpliga bestämmelser i beslut nr 574/2007/EG och kommissionens beslut /456/EG. För gränsfonden bedömer ESV att systemet fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig visshet om att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd därav, ger rimlig visshet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. ESV bedömer även att utgiftsredogörelserna på ett rättvisande sätt i allt väsentligt återger de utgifter som har betalats inom ramen för det årliga programmet och att ansökan om slutbetalning av gemenskapsbidraget till detta årliga program är giltig. För integrationsfonden bedömer ESV att förvaltnings- och kontrollsystemen inte fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig visshet om att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd därav, inte ger rimlig visshet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och stödberättigade utgifterna är felaktiga. Svenska är förvaltande myndighet rapporterar enligt sin årsredovisning rättvisande räkenskaper. För flyktingfonden och återvändandefonden har inte ESV lämnat något revisionsuttalande avseende 2011. 6.3.3Riksrevisionens granskning av myndigheternas årsredovisningar och ledningens förvaltning Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska granska årsredovisningen för de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen. Granskningen ska göras i enlighet med god revisionssed och syftar till att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Granskningen sker utifrån risk för väsentliga fel, vilket innebär att vid sin granskning fokuserar på de områden där det finns risk för väsentliga fel i myndigheternas årsredovisningar. Granskningen omfattar även myndighetsledningens bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet samt bedömningen avseende den interna styrningen och kontrollen. Varje räkenskapsår avslutas granskningen med en revisionsberättelse. Samtliga ansvariga förvaltande myndigheter av EU-medel (, Svenska , , , samt Länsstyrelserna i , och ) erhöll en revisionsberättelse utan uttalande med reservation eller avvikande mening. Enligt uppfattning ger respektive myndighets årsredovisning en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av dess finansiella ställning per samt av dess resultat och finansiering för året enligt förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, instruktion, regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten. 6.5Europeiska revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet Europeiska revisionsrätten svarar för den externa revisionen av EU:s budget. I detta avsnitt redovisas revisionsrättens väsentligaste iakttagelser från årsrapporten om kommissionens genomförande av budgeten 2010. 6.4Regeringens intygande avseende Revisionsrättens uppdrag är att göra en Regeringens intygande grundar sig på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanteringen av EU-medel, ESV:s revisionsutlåtanden och uttalande från granskningen av myndigheternas räkenskaper och deras interna styrning och kontroll. har ESV:s yttranden innehållit reservationer för vissa fonder. De myndigheter som förvaltar EU-medlen har dock rapporterat rättvisande räkenskaper och bedömt att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. har inte gjort något uttalande med reservation eller avvikande mening vid sin granskning av de aktuella myndigheterna. Resultaten från ESV:s granskning behandlas av kommissionen. Då felprocenten med hänsyn till kommissionens fastställda toleransnivå på bedöms för programperioden som helhet är det möjligt att de identifierade bristerna är föremål för reservation efter programperiodens slut. Regeringen följer kommissionens behandling av resultaten noga, men bedömer att det hos ansvariga myndigheter finns tillräckliga rutiner för att kunna säkerställa en korrekt hantering av EU-medel. Regeringen lämnar följande intygande: Sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. Betryggande intern styrning och kontroll Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. oberoende granskning av hur EU:s medel uppbärs och används, och på så sätt bedöma hur de europeiska institutionerna fullgör sina uppgifter i samband med detta. Revisionsrätten granskar om samtliga inkomster och utgifter varit lagliga och korrekta och om den ekonomiska förvaltningen varit sund. Syftet med revisionsrättens arbete är att bidra till att förbättra den ekonomiska förvaltningen av unionens medel på alla nivåer. Revisionsrättens granskningsmandat omfattar alla organ som förvaltar eller tar emot EU-medel. Detta innebär att revisionsrätten inte bara granskar EU:s institutioner och organ, utan även medel som administreras på nationell, regional och lokal nivå. lämnar revisionsrätten sin årsrapport, som innehåller iakttagelser om EU:s budgetgenomförande. Årsrapporten innehåller även en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet för året i fråga och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även revisionsrättens granskningar under föregående budgetår, sektor för sektor, samt för institutionernas egna administration. Revisionsrättens årsrapport utgör ett mycket viktigt underlag för ministerrådets ställningstagande till att rekommendera huruvida kommissionen bör beviljas ansvarsfrihet för det berörda budgetåret. Till rekommendationen om ansvarsfrihet lämnas även slutsatser på de åtgärder som rådet anser att kommissionen bör vidta för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten identifierat. Årsrapporten utgör även ett viktigt underlag för som slutligen beslutar om ansvarsfriheten. I det följande redovisas de viktigaste iakttagelserna i revisionsrättens årsrapport som ligger till grund för ministerrådets rekommendation om ansvarsfrihet för kommissionen. Revisionsförklaringen består som tidigare av uttalanden om dels tillförlitligheten i EU- räkenskaperna , dels lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. gavs ett uttalande utan reservation för räkenskaperna. Revisionsrätten lämnade ett uttalande med reservation vad gäller genomförandet av EU:s budget. Revisionsrättens granskningsresultat visade jämfört med en ökning av den uppskattade felprocenten när det gäller genomförandet av budgeten som helhet. För utgiftsområdena Jordbruk och naturresurser och Sammanhållning, energi och transport visade revisionsrättens granskning fel över den accepterade tvåprocentsgränsen. Förslaget som ministerrådet enades om är att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för . röstade nej till rekommendationen vid omröstningen i frågan. Regeringen, som tidigare tydligt markerat att den vill se förbättringar vid genomförandet av budgeten, ställde sig inte bakom rådets rekommendation när revisionsrättens granskning visade att felen vid hanteringen av EU-medel har ökat. och röstade också nej vid omröstningen. kommenteras i mycket begränsad omfattning i årsrapporten . Revisionsrätten har gjort vissa iakttagelser gällande som inte nämns i årsrapporten, men där har ombetts kommentera vilka åtgärder som vidtagits, eller ska vidtas. Det är sammanlagt fem fall där tre avser jordbruksfonder och två avser ESF. 6.5.3Utgångspunkter för agerande avseende revisionsrättens iakttagelser I propositionen om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. (prop. 1994/95:40), som ställt sig bakom (bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67), slås fast att ska verka för en effektiv och återhållsam EU-budgetpolitik och för att närhetsprincipen ska tillämpas på budgetområdet. I den svenska politiken ingår även att prioritera frågor som berör uppföljning och kontroll. Kommissionen är enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget) ytterst ansvarig för budgetens genomförande. Medlemsstaterna har dock ett ansvar inför kommissionen och ska samarbeta med kommissionen i genomförandet av budgeten och för att upprätta effektiva kontrollsystem som säkerställer en sund ekonomisk förvaltning i medlemsstaten. fäster stor vikt vid revisionsrättens iakttagelser och att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder mot de brister som revisionsrätten har upptäckt. 6.6Redovisning av samtliga EU- medel I detta avsnitt redovisas samtliga medel till och från EU-budgeten som redovisas mot inkomsttitlar och anslag på statens budget. Utöver utfallet redovisas de fyra närmast föregående årens utfall kassamässigt, dvs. i överensstämmelse med statens budget. Redovisningen omfattar alla medel oavsett vilken flerårig budgetram medlen är hänförliga till. Detta avsnitt ger därmed en översikt över den direkta påverkan av EU-budgeten på statens budget. 6.6.1Avgiften till EU:s budget EU-budgeten upprättas med stöd av EUF- fördraget. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera och det är budgetens utgifter som styr behovet av inkomster. Inkomsterna utgörs huvudsakligen av egna medel i form av tull- och sockeravgifter (traditionella egna medel) samt avgifter från medlemsstaterna. Egna medel fastställs på basis av regelverket i rådets beslut /436/EG, Euratom av om system för gemenskapernas egna medel (egna medelsbeslutet). Tullavgiften består av handelstullar som tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med länder utanför EU. Dessa inkomster tillfaller unionsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla av intäkterna för att finansiera administrativa kostnader. Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken tas en särskild produktionsavgift för socker ut. Dessa inkomster tillfaller unionsbudgeten, med avdrag för finansiering av administrativa kostnader enligt samma procentsats som för tullavgifter. Den tredje delen av avgiften, den s.k. mervärdesskattebaserade avgiften, beräknas som en procentuell andel av respektive medlemsstats mervärdesskattebas. Med mervärdesskattebas avses värdet på den samlade konsumtionen av varor och tjänster . För att uppnå likabehandling justeras den nationella mervärdesskattebasen så att en harmoniserad mervärdesskattebas uppnås. Den fjärde avgiften baseras på bruttonationalinkomsten (BNI). Avgiftens storlek beräknas som landets andel av EU:s BNI multiplicerad med den del av EU-budgetens utgifter som inte täcks av de övriga egna medlen. Storleken på BNI-avgiften utgör en restpost och fastställs för att säkra att EU-budgetens inkomster och utgifter balanserar. Ett antal länder har dock medgetts särskilda nedsättningar av sina avgifter som i sin tur finansieras av övriga EU-länder. Nedsättningarna syftar till att korrigera orimliga nettobördor, dvs. för att kompensera de länder som relativt sett får lite tillbaka från EU- budgetens utgiftssida jämfört med storleken på deras avgifter. 6.6.2Redovisningen i statens budget I statens budget bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter, dvs. betalningar från kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar som myndigheterna gör redovisas mot anslag på Redovisningen i dessa delar är kassamässig. Betalningar från kommissionen redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag från EU m.m. och specificeras på separata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas på anslaget 1:1 Avgiften till den Europeiska unionen under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen (se tabell 6.4). ökade betalningar till EU med jämfört med . Betalningarna från EU minskade med ca . De medel som erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från EU:s jordbruks- och strukturfonder. I tabell 6.4 sammanfattas det kassamässiga flödet mellan EU-budgeten och den svenska statens budget . Uppgifterna i tabellen ger inte en helt rättvisande bild av effekterna på statens budget av EU-medlemskapet. Utöver de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag, måste hänsyn tas till att det förekommer utgifter föranledda av den medfinansiering som staten ofta står för genom anslag på statens budget, t.ex. under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Medfinansieringen är en förutsättning för att ska kunna tillgodogöra sig medel från många av fonderna i EU-budgeten, bl.a. strukturfonderna och landsbygdsprogrammet. Undantaget är EGFJ som finansieras helt genom EU-budgeten bortsett från de valutakursdifferenser som kan uppstå. Utgifter hänförliga till medlemskapet förekommer även under relevanta myndigheters förvaltningsanslag. Eftersom samarbetet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom redan före anslutning , är dessa svåra att särredovisa. Tabell 6.4 Avgift till och återflöde från EU (kassamässigt) Summa betalningar till EU1 Övriga bidrag från EU Summa betalningar från EU8 1Redovisat mot anslag 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 2Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket 3Europeiska garantifonden för jordbruket 4Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling 5Fonden för fiskets utveckling 8Redovisat mot inkomsttyp 6000 Bidrag från EU m.m. Anslagen för EU-bidrag på statens budget uppgick till ca 2011 (se tabell 6.5). Dessa utgifter ska motsvaras av medel från respektive EU-fond inom EU-budgeten. uppgick inkomsterna från EU-budgeten till ca (tabell 6.4). Beroende på periodiserings- och valutakursdifferenser samt finansiella korrigeringar skiljer sig alltså utfallet på anslagen från vad som redovisats som bidrag från EU på inkomsttitlar med ca . Periodiseringseffekterna uppkommer eftersom EU-budgeten generellt sett ersätter utbetalningar av stöd först i efterhand. För strukturfonderna och EJFLU förskotteras dock viss del av det belopp för programperioden som varje medlemsland tilldelats. Statens budget står dessutom för den valutarisk som uppstår i och med att stöden betalas ut i kronor medan kravet på ersättning från EU-budgeten görs i euro enligt gällande regler för valutaomräkning. Kommissionen gör sedan sina utbetalningar i euro. Tabell 6.5 Anslag som motsvaras av återflöde från EU-budgeten (utfall) Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 6.6.3Redovisning i resultaträkningen med den kassamässiga redovisningen på statens I resultaträkningen för staten redovisas avgiften till EU under posten Transfereringar till utlandet (se not 4 till resultaträkningen). Återflödet från EU redovisas under posten Intäkter av bidrag (se not 3 till resultaträkningen). Redovisningen i resultaträkningen är periodiserad, dvs. intäkter och kostnader redovisas det år de är hänförliga till. Kostnaden för EU-avgiften redovisas det budgetår som avgiften avser. Intäkt av EU- bidrag redovisas det år som stödet betalas ut till bidragsmottagarna, vilket motsvarar det år kostnaden uppstår.