prop · GZ03140 · 2012-06-13 00:00:00 — Möjligheten att ge rörlig lön till ledande befattningshavare togs bort i dessa riktlin- jer. I bolag där staten direkt eller indirekt är en av era delägare bör regeringen i dialog med övriga ägare verka för att regering- ens riktlinjer tillämpas så långt som möjligt. Styrelserna i de statligt ägda bolagen är ansvariga för att regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare tillämpas. Enligt ersättningsprinciperna i riktlinjerna ska totalersätt- ningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till andra jämförbara företag utan ska präglas av måttfullhet. Riktlinjerna anger även att detta ska vara vägledande också för den totala ersättningen till övriga anställda. POSITIV UTVECKLING AV EFTERLEVNAD I den undersökning som genomförts av de statligt ägda bolagens efterlevnad av Riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare framgår att: Rörlig lön har försvunnit. Andelen VD:ar med förmånsbestämd pension minskar. Antalet personer med pensionsålder under blir färre. Antalet personer med uppsägningstid (från bolagets sida) blir färre. sker en kontinuerlig uppföljning av ersättningsnivåerna i de statligt ägda bolagen. har regeringen haft en dialog med styrelseordförandena i samtliga statligt ägda bolag för att få en bild av hur regeringens riktlinjer för anställningsvillkor tillämpats bland övriga anställda i bola- gen. Slutsatsen är att ersättningar till övriga anställda överlag präglas av måttfullhet och att det inom bolagen nns processer för att fastställa detta kvantitativt. På uppdrag har under- sökt hur regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare har efterföljts. Undersökningen baseras på information från bolagen om ersättningar till ledande befattningshavare. I studien jämförs de statligt ägda bolagen med marknadsdata från privata företag vilket ger relevanta benchmarks i jämförbara storlekar och branscher. För varje stat- ligt ägt bolag har 510 jämförelsebolag identierats, och sam- manlagt ingår drygt 300 jämförelseföretag i undersökningen. Utgångspunkten för undersökningen har varit huruvida total- ersättningen till VD och övriga ledande befattningshavare varit konkurrenskraftig men ej löneledande, som det uttrycks i regeringens riktlinjer. Med totalersättning avses alla fasta och rörliga ersättningar och förmåner till den anställde inklusive pension. De delägda börsnoterade bolagen och har valt att inte ingå i undersökningen1). LÄGRE LÖNEUTVECKLING ÄN MARKNADEN FÖR VD har totalersättningen till VD:ar i statligt ägda bolag ökat , vilket är lägre än marknadens ökning på . Utvecklingen för totalersättning till VD:ar i de statligt ägda bolagen har legat under marknadsgenomsnittet, och nivåmässigt ligger huvuddelen av samtliga VD:ar i närheten av marknadens median, och mellan den undre och övre kvartilen. Ett av bolagen har en totalersättning till VD som ligger över marknadens övre kvartil. Nio VD:ar har en totalersättning som är över , vilket i relation till marknadsgenomsnittet dock inte är över den övre kvartilen. Se gur på s. 29. 1)Andra bolag som inte ingår i undersökningen är det delägda ryska företaget , nystartade Ersättningsmark och Inlandsinnovation samt Preaktio och som är under avveckling. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2011 stÖrre sPridning bland Övriga ledande befattningshavare Ersättningarna till övriga ledande befattningshavare ligger också i genomsnitt runt marknadens median, men spridningen är större. Variationen är dock mycket stor både mellan bolag och mellan olika år. Även inom bolagen finns stora variationer då det inom ledningsgrupper typiskt sett finns olika ersättningsnivåer, exempelvis har CFO/finanschef högre totalersättning jämfört med andra befattningar i samma ledningsgrupp. Denna löne- spridning inom det enskilda företaget är relativt stor både i mindre och stora bolag. De minsta bolagen håller sig inom den övre och undre kvartilen men sprids mer allteftersom storleken ökar. Se figur nedan. fanns inget utfall för rörlig lön till VD eller övriga ledande befattningshavare. Pensionens andel av total ersättning MinsKar har andelen pension minskat något som andel av totalersättningen bland de statligt ägda bolagen. Den största för- ändringen kunde noteras 2004 och 2005 då andelen pension ökade i samband med att möjligheten till rörlig lön begränsades. utgör pensionsförmåner av totalersätt- ningen i genomsnitt för de statligt ägda bolagen och för markna- den i övrigt utgör motsvarande . ErsäTTningar och andra ansTällningsvillkor Andelen ledande befattningshavare som har förmånsbestämd pension minskar. hade en fjärdedel av alla VD:ar och strax under hälften av övriga ledande befattningshavare för- månsbestämd pension. För ledande befattningshavare är detta i huvudsak baserat på tillämpliga kollektivavtal och är därmed inte i strid med riktlinjerna. I andra fall är det gamla avtal som ännu inte omförhandlats. Enligt regeringens riktlinjer ska, vid uppsägning från bolagets sida, uppsägningstiden inte överstiga och avgångs- vederlag ska inte utgå längre än . Den sammanlagda tiden för uppsägning och avgångsvederlag ska således inte över- stiga 24 månader. Med undantag av två individer (av sammanlagt 404 personer i sammanställningen) har samtliga ledande befatt- ningshavare 24 månader eller kortare sammanlagd uppsägnings- tid och avgångsvederlag. Enligt regeringens riktlinjer ska pensionsåldern i de statligt ägda företagen inte understiga och bör lägst vara . Två VD:ar och elva övriga ledande befattningshavare har en pen- sionsålder som är lägre än . total ersättning till vd total ersättning till ledande befattningshavare övre kvartilen för statligt ägda företag i en viss storlek övre kvartilen för jämförelseföretagen median för statligt ägda företag i en viss storlek undre kvartilen för statligt ägda företag i en viss storlek undre kvartilen för jämförelseföretagen För de statligt ägda företagen och jämförelseföretagen har en storleksbedömning mellan 01 gjorts baserad på företagens omsättning (viktning ), resultat, utlåning (för företag inom finansindustri), samt andra storleksfaktorer som antal anställda (viktning ), geografisk spridning, marknadssituation, marknadsandelar och strukturell påverkan. Total ersättning avser alla fasta och rörliga ersättningar och förmåner till den anställde inklusive pension. För jämförelseföretag med rörlig lön har den räknats om till fast lön med hjälp av fastlöneekvivalenten. vErksamhETsbEräTTElsE För FörETag mEd sTaTligT ägandE 2011 Tydliga mål som följs upp Att fastställa och följa upp tydliga mål är ett viktigt verktyg i styrningen av företagen med statligt ägande. Målen kan vara strikt företagsekonomiska men kan i vissafall ävenvarasamhällsmål.Syftet är att värde- utvecklingen i statens bolag ska bli den bästa möjliga och i förekommande fall att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs på ett effektivt vis. MÅL I BOLAG MED STATLIGT ÄGANDE Bolag med statligt ägande verkar i många fall under marknads- mässiga villkor på konkurrensutsatta marknader. I de fallen är värdeskapande det övergripande målet i bolagsstyrningen. Med samma förutsättningar och krav på verksamheten som andra aktörer, stärks konkurrenskraft, värdeutveckling samt kapital- eektivitet, som risken för konkurrenssnedvridning minskar. Välformulerade ekonomiska mål bidrar till detta. Andra bolag har som huvudfokus, eller komplement till eko- nomiska mål, ett av beslutat samhällsuppdrag. Målet är då att uppdraget utförs väl och på ett så eektivt sätt som möjligt, så att största möjliga värde skapas i form av både sam- hällsnytta och ekonomiskt värde. För att se till att samhällsupp- drag utförs eektivt är fastställandet av såväl samhällsmål som ekonomiska mål, liksom uppföljningen av dessa, viktiga instru- ment i den löpande ägarstyrningen. METODEN FÖR ATT FASTSTÄLLA EKONOMISKA MÅL Syftet med att fastställa ekonomiska mål för bolagen är att: hålla de nansiella riskerna på en rimlig nivå tillförsäkra ägaren en hållbar och förutsägbar utdelning möjliggöra utvärdering av bolagens lönsamhet, eektivitet och risknivå. Den metod som tillämpas för att fastställa ekonomiska mål bygger på en analys i era steg. Fastställa kostnaden för eget kapital Utgångspunkten för analysen är kostnaden för eget kapital. Denna kostnad är central eftersom den avgör om staten som ägare får en rimlig kompensation för sitt risktagande i ägandet. Kostnaden kan också sägas utgöra en vattendelare mellan värde- skapande och värdeförstörande investeringar och blir därmed också ett naturligt golv för lönsamhetsmålet. Typiskt sett används CAPM (Pricing Model) för att uppskatta kostnaden för eget kapital. Lägga fast en lämplig kapitalstruktur Kostnaden för eget kapital påverkar även bolagets kapitalstruk- tur eftersom den styr det relativa priset mellan eget och låne- nansierat kapital. Teoretiskt brukar man söka efter en kapital- struktur som är optimal i så måtto att den minimerar den VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2011 sammanvägda kostnaden av eget och lånat kapital. En sådan analys görs också i detta steg, men den kompletteras också med analyser av jämförbara bolag och även med en analys av bolagets rörelserisk. Denna analys är särskilt viktig eftersom en lämplig kapitalstruktur också måste bedömas som robust och nansiellt motståndskraftig, som ambitionen är att hålla bolagen så eektivt kapitaliserade som möjligt. Målet uttrycks oftast som ett soliditetsmått, företrädesvis som ett intervall. De niera ett ambitiöst lönsamhetsmål Lönsamhetsmålet ska ge uttryck för en ambitiös men uppnåelig målbild för bolaget. Det är i sammanhanget viktigt att betona att ägarens mål ska ses som just ett mål som ska upp- nås över en konjunkturcykel och inte som ett krav som måste vara uppfyllt . Vid fastställandet av lönsam- hetsmålet är därför analyser av bolagets aärsplan liksom bedömningar och jämförelser med utgångspunkt i bolagets bransch viktiga komponenter. Kostnaden för eget kapital, som lagts fast med utgångspunkt i ägarens risk i innehavet, utgör som nämnts ett golv för lönsam- hetsmålet. I normalfallet används avkastning på eget kapital som lönsamhetsmål, men även andra mål, som exempelvis mar- ginalmål, kan vara mer lämpliga i vissa fall. Ta fram en utdelningspolicy För att lägga fast en långsiktigt hållbar utdelningspolicy analyse- ras bolagets aärsplan, särskilt med avseende på kapitalbehov för framtida investeringar. Bolag som i dialogen med ägaren kan trovärdiggöra en plan för värdeskapande tillväxt bör, allt annat lika, kunna behålla en större andel av vinstmedlen och därmed ha en mer återhållen utdelningspolicy. Det mått som i huvudsak används i utdelningspolicyn är en målsatt andel av nettovinsten, företrädesvis som ett intervall. PROCESSEN FÖR EKONOMISKA MÅL Fastställandet och uppföljningen av ekonomiska mål är en cen- tral del i dialogen mellan ägaren och bolagen. Genom att sätta mål i dialog med bolagen, snarare än att ensidigt formulera krav skapas en mer nyanserad ändamålsenlig styrning, som kvaliteten och realismen i de uppställda målen förbättras. Gene- rellt gäller att målen ska vara långsiktiga och utvärderas över en konjunkturcykel (). Minst en gång träar representanter från Regerings- kansliets förvaltningsorganisation för att diskutera de ekonomiska målen, deras utfall och relevans liksom bolagets arbete för att nå målen. Vid dessa möten kan såväl ägaren som bolaget väcka frågan om det är nödvändigt att revidera målen. KAPITALKOSTNAD FÖR EGET KAPITAL FÖR BOLAG X (se exempel s. 32) föranledas av väsentliga förändringar i bolagets strategi, struk- turellt förändrade marknadsförutsättningar, liksom av större förvärv eller avyttringar. Större och varaktiga förändringar i makroförutsättningarna som den riskfria räntan och risk- premien för marknadsportföljen kan också vara en grund att omarbeta målen. När målen revideras ger bolagets styrelse VD i uppdrag att analysera och bereda eventuella förändringar i målen. Detta arbete bedrivs sedan i nära samverkan mellan bolaget och Reger- ingskansliets förvaltningsorganisation i form av ett projekt som lämnar ett gemensamt förslag till bolagets styrelse, ett förslag som sedan bereds parallellt i . Efter beslut i styrelsen fattar ägaren beslut om de ekonomiska målen på en ordinarie eller extra bolagsstämma. Målen följs sedan upp såväl i bolagets löpande styrelsearbete, som i statens egen analys av bolaget. Eftersom de ekonomiska målen beslutas av såväl ägare som bolag, kommuniceras de också externt av båda parter. Staten kommunicerar via denna publika- tion Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande och bolagen kommunicerar via sina årsredovisningar. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2011 Exempel: Ett bolag får nya ekonomiska mål Bolaget X är verksamt inom en bransch med låg konjunktur- känslighet. Branschen har genomgått en fas av avreglering, följd av en fas då nya aktörer etablerat sig vilket resulterat i en stark prispress. sig branschen i en konsoliderings- fas och lönsamhetsmarginalerna håller på att normaliseras. Givet de förändrade förutsättningarna genomförs en översyn av X:s ekonomiska mål. Kostnad för eget kapital Kostnaden för eget kapital som utgör en central utgångspunkt för fastställandet av ekonomiska mål skattas med hjälp av CAPM. Kostnaden består av tre komponenter, den riskfria rän- tan (2,), en marknadsriskpremie (4,) som sedan multi- pliceras med den tredje komponenten , som fångar bolagets samvariation med marknadsportföljen. Bolaget X är inte note- rat, så skattningen av , måste göras med hjälp av en uppskatt- ning baserad på relevanta jämförelser. X består av två (värde- mässigt) lika stora divisioner men med olika risknivå. För den ena av dessa bedöms , genom en jämförande studie vara 1,0 och för den andra, mer riskfyllda, bedöms vara 1,5. Eftersom divisionerna är lika stora sätts det sammanvägda till 1,25. Bolaget är också belånat med en soliditet på , och en jus- tering görs därför för skuldsättningen i bolaget. Ett slutlig hamnar då på 1,6. Kostnaden för eget kapital sätts därför till: Riskfri ränta plus gånger marknadens riskpremie = 2,5 + 1,6*4,5 . På basis av ett teoretiskt resonemang om den optimala kapital- strukturen undersöks vilken andel eget kapital som minimerar den sammanvägda kapitalkostnaden. Denna visar sig ligga på soliditet. Som en ytterligare analys studeras också bolagets rörelserisk. Eftersom X är verksamt i en bransch som håller på att konsolideras och vars lönsamhet håller på att för- bättras och stabiliseras så väntas rörelserisken minska. Givet förväntad rörelserisk och acceptabel total risknivå beräk- nas en lämplig kapitalstruktur, vilken indikerar att en soliditet på kan vara motiverat ur ett riskperspektiv. Som en ytterligare rimlighetsbedömning görs en studie av jämför- bara bolag som indikerar att många bolag nns i intervallet soliditet. Som en samlad bedömning läggs ett inter- vall mellan soliditet fast som mål. I ett nästa steg utvärderas med avseende på bland annat tillväxt, och långsiktig lönsamhetspotential som en utgångspunkt för lönsamhetsmålet. Efter en fas av pressade marginaler och en kamp om marknadsandelar präglas affärs- planen kommande år av en lugnare utveckling med långsiktigt mer hållbara marginaler. Affärsplanen, som bedöms vara både ambitiös och rimlig, samt soliditetsmålet () resulterar i ett förslag på lönsamhetsmål om avkastning på eget kapi- tal. En jämförelse visar att denna lönsamhet avviker något från den hos andra aktörer, men inte mer än vad som kan förklaras av skillnader i rörelsens mognad, soliditet och kapitalintensitet eftersom vissa bolag i större utsträckning än andra valt att lägga ut en del av produktionen på externa leverantörer. Det föreslagna lönsamhetsmålet för X överstiger även den beräk- nade kapitalkostnaden om , vilket innebär att bolaget skapar värde om målet uppnås. X förväntas kommande år genomföra en rad investeringar som bedöms som nödvändiga för att hålla uppe lönsamheten på den målsatta nivån som bolaget växer något. Dessa investeringar bedöms i analysen som trovärdigt värdeskapande. Utifrån det långsiktiga lönsamhetsmålet på och kapital- strukturmålet om soliditet beräknas vilken andel av årets resultat som behöver återinvesteras i verksamheten och hur stor andel som kan delas ut. För X bedöms en andel på av årets resultat som rimlig. En sista sammanvägd analys görs av att de olika ekonomiska målen hänger samman och är konsistenta, varefter ett slutligt förslag fastställs för beslut i styrelse och på bolagsstämma. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2011 Ekonomiska mål mål och utfall grad (ggr) 5,54) 2,5613) 6,514) 3,54,5 1)procent av årets resultat som delas ut till ägaren. 2)Avkastning på sysselsatt kapital. 3)vinstmarginal. 4)ska motsvara riskfri ränta plus . 5)Jernhusen ska löpande dela ut det kapital som inte behövs i verksamheten med hänsyn tagen till övriga finansiella mål och strategier. 6)eBt-marginal före engångsposter. 7)Justerad soliditet: eget kapital dividerat med totalt kapital plus 7 gånger årliga operationella leasingkostnader. 8)nya ekonomiska mål antogs vid årsstämman 2012, se vidare på respektive företags sida. 9)utdelningsmålet uppgår till av eget kapital. 10)utdelning 17 samt återbetalning till aktieägaren 295, totalt , vilket sammantaget följer policy. 11)målet avser direkt avkastning. 12)utdelning enligt utdelningsmålet om () samt en utdelning utöver utdelningsmålet om 4 . 13)Bolaget ska eftersträva att den genomsnittliga avkastningen på eget kapital före skatt överstiger den genomsnittliga statsskuldsräntan med löptid. Avkastningen ska mätas över rullande sjuårsperioder. 14)ska motsvara riskfri ränta plus . För närmare information om företagens mål, se respektive företags sida, s. 3993. Företag utan formulerade ekonomiska mål (i enlighet med ovan tabell) ingår inte i sammanställningen. vidare ingår inte de nybildade företagen, vilande företag samt företag under avveckling. utelämnade företag kan ha andra mål. verksAmHetsBerättelse FÖr FÖretAg med stAtligt ägAnde 2011 med lägre sammanlagda intäkter 2011 minskade den sammanlagda omsättningen i de statligt ägda bolagen , främst till följd av att avyttrat verksamheter. De totala utdel- ningarna minskade till jämfört med föregående år då staten fick ett antal engångsutdelningar. Omsättningen för bolag med statligt ägande minskade . svarar för av omsättningen och 44,3 pro cent av total omsättning (inklusive intressebolag). omsättning minskade från 213,6 till 181,0 miljar der kronor vilket delvis förklaras av att vissa verksamheter avyttrats. Omsättningen i , , Swedavia och SAS ökade, medan omsättningen i Apoteksgruppen, , PostNord och TeliaSonera minskade. Svenska Skeppshypoteks kassan, , Swedavia, och stod för stora procentuella omsättningsökningar jämfört med . Det nybildade bolaget har påverkat omsättningen positivt med . Resultatet efter skatt uppgick till 40,8 (55,8) miljarder kronor . resultat efter skatt minskade med 21 pro cent . redovisade jarder kronor bättre resultat efter skatt jämfört med , vilket är en ökning från 9,1 till 11,0 miljar der kronor. och har stora resultatförbätt ringar i absoluta och procentuella tal, medan Apoteksgruppen, och bidragit till stora resultatförsämringar i abso luta och procentuella tal. Bruttoinvesteringarna minskade 2011 jämfört med året innan, . investeringar minskade med . bidrog av de totala investeringarna. Utöver redovisade även och Swedavia lägre investeringar än , medan Akademiska Hus, , InfraNord och genomförde högre investeringar. Kassaflödet från den löpande verksamheten exklusive bolagen inom den finansiella sektorn (och ) minskade till 62,0 (68,4) miljarder kronor. Apoteksgruppen, , , SSC (), Svevia, , Swedesurvey, kanalbolag och redovisade försämrade kassaflöden jämfört med föregående år. , , , och redovisade förbättrade kassaflöden. Värdeförändringarna uppgick till 0,5 (4,4) miljarder kronor . Akademiska Hus, , , Specialfastig heter och redovisade positiva värdeförändringar, medan , , och Vasallen redovisade negativa värdeförändringar. För uppgick utdelningarna från de statligt ägda bolagen till 27,8 (37,6) miljarder kronor. Detta är lägre utdelningar jämfört med föregående år då staten fick en engångsutdelning från SEK (1,), deltog i Soneras återköpsprogram (3,) och VeRksaMHetsBeRättelse föR föRetag MeD statligt äganDe 2011 41 794 102 989 1)Sammanställningen visar bolag vars bruttoinvesteringar överstiger 2011. Intressebolagens investeringar uppgår till trots att statens ägande är lägre. gjorde en större utdelning (4,). Bland de bolag som minskat sin utdelning nns , PostNord och Vasallen, och bland bolag som ökat sin utdelning nns och Akademiska Hus. VÄRDERING PORTFÖLJ MED STATLIGT 1)Vin & Sprit och OMX ingår ej. 2)ingår ej. 3)Minskat ägande i . INTÄKTER FRÅN FÖRSÄLJNING AV STATLIGA BOLAG genomförde regeringen försäljningar av statligt ägda bolag till ett totalt värde av , inklusive i huvudsak nettoskulder. Försäljningarna omfattade aktier i och samt statens alla aktier i , Vin & Sprit och . Försäljningsintäkterna från dessa försäljningar uppgick till , exklusive i huvudsak nettoskulder. har staten sålt 255 miljoner aktier i för totalt . Dessutom har statens aktier i avyttrats för . Försäljningsintäkterna har använts till att amortera på stats- skulden för att därigenom minska statens skuldsättning och räntekostnader. Bland de statligt ägda företagen nns ett antal bolag som erhål- ler anslag från staten för att utföra vissa uppdrag eller sköta viss verksamhet. Exempelvis erhåller anslag för att genom- föra sitt arbetsmarknadspolitiska kärnuppdrag att utveckla anställda med funktionsnedsättning och för att investera i strategisk kompetens- och strategiutveckling. kanalbolag erhåller anslag för att nansiera upprustning och drift av kana- len, för nansiering av verksamheten i de regionala dotter- bolagen samt Operan och som nationalscener för opera och balett respektive talteater. Se tabellen på s. 36 över bolag med viss anslagsnansiering. VÄRDERING AV PORTFÖLJEN AV STATLIGT görs en värdering av portföljen med de statligt ägda bolagen som presenteras i verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande. Värdet per uppgår till . I värderingen ingår de 30 största bolagen, inklusive de tre börsbolagen. Värderingen har gjorts med utgångspunkt i värderingsmetoder som är vedertagna på marknaden, vilket bland annat inkluderar kassaödesvärdering. Börsbolagen värderas till marknadspris. OMSÄTTNINGSFÖRDELNINGEN FÖR DE STÖRSTA BOLAGEN 2011, MOTSVARANDE STATENS ÄGARANDEL VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2011 ANSLAG/omSÄTTNING FÖR 2011 Omsättningssiffrorna inkluderar nettoomsättning samt eventuella andra rörelseintäkter. verksamhet med avskrivningslån, Swedpartnership, finansieras med anslag om maximalt (inklusive administration). tecknades låneavtal med små och medelstora företag om totalt . 1) Anslaget avser hela RISE-gruppen. Andelen är för hela gruppen. FÖRESLAGEN UTDELNING FÖR 2011 (STATENS ANDEL) 1)seK gjorde för en engångsutdelning om 1 som härrör från bolagets försäljning av swedbank-aktier. 2)det samlade värdet av utdelning för var en kontantutdelning om , samt motsvarande det koncernmäs- siga värdet av dotterbolaget ersättningsmark i aB innehållande 100 000 ha skogsmark. 3)delade för ut motsvarande 4 . dess- utom deltog staten i återköpsprogram vilket gav 3 . resultat från andelar i intresseföretag resultat från avvecklad verksamhet Hänförbart till aktieägare i moderbolaget Eget kapital, avsättningar och skulder eget kapital hänförbart till eget kapital hänförbart till långfristiga skulder (inkl. avsättningar) Kortfristiga skulder (inkl. avsättningar) Totala skulder och eget kapital Kassaflöde från löpande verksamhet Omsättning som avser anslag från staten