prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — inre marknaden antog kommissionen den s.k. inre- marknadsakten, ett meddelande med tolv nyckelåtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden. även insatser för en tydligare styrning av den inre marknaden, avseende bättre information och kontroll av tillämpningen av beslutad lagstiftning. Nyckelåtgärderna innefattar lagstiftningsförslag som kommissionen förväntar ska förhandlas och beslutas av EU:s institutioner senast före utgången av 2012 (se faktapromemoria 2010/11FPM:112). Till grund för detta arbete ligger kommissionens meddelande På väg mot en inre marknadsakt, som presenterades med 50 åtgärdsförslag för att modernisera och effektivisera den inre marknaden. Förslagen har varit föremål för ett offentligt samråd i samtliga Dessa synpunkter har tillsammans med Europa- parlamentets resolution från och rådsslutsatser från den 10 lagt grunden för kommissionens meddelande om inre- Regeringen välkomnar meddelandet, som i allt väsentligt ligger i linje med de övergripande prioriteringar som regeringen drivit. vill se fokus på åtgärder som ökar konkurrenskraften, bidrar till en hållbar tillväxt och skapar sysselsättning. Det är viktigt att den öppna handelspolitiken mot tredjeland värnas. Rådsslutsatser avseende prioriteringarna i inremarknadsakten antogs vid konkurrenskraftsrådets möte . fram inre marknadsakten i sina slutsatser både . 2011/12:105 Slutsatser antogs även av . Informationssystemet för den inre marknaden () är ett onlineverktyg som gör det möjligt för nationella, regionala och lokala myndigheter att kunna kommunicera snabbt och enkelt med myndigheter i andra medlemsstater i situationer när EU:s lagstiftning ska tillämpas. används inom ramen för tjänstedirektivet och yrkeskvalifikationsdirektivet. Kommissionen presenterade ett meddelande som föreslog inriktningen om IMI:s utveckling (se faktapromemoria 2010/11:FPM85). Genom patientrörlighetsdirektivet som antogs blev det obligatoriskt att använda för att informera om vad som gäller när yrkesverksamma inom hälso- och sjukvård önskar utöva sitt yrke. inleddes en pilotfas för utstationeringsdirektivet i . presenterade kommissionen ett förslag till rättslig ram för genom en förordning (se faktapromemoria 2011/12:FPM3). Målet är att genom gemensamma regler kunna säkerställa ett effektivt utnyttjande av IMI:s funktioner, att få en rättslig ram för behandlingen av personuppgifter, underlätta möjligheterna att vidga användningsområdet till ytterligare rättsakter samt tydliggöra rollerna för de olika användarna av systemet. Regeringen är positiv till förslaget och välkomnar en utveckling och utvidgning som sker med beaktande av skyddet för den personliga integriteten. Regeringen har informerat och samrått med näringsutskottet respektive , maj, . Solvit är ett nätverk inom EU/EES i Europeiska kommissionens regi som har till uppgift att på informell väg (utanför domstolsförfaranden) försöka lösa hinder som uppstår på EU:s inre marknad. Denna databas omhändertar kommunikation mellan och kommissionen och den klagande. och UD har utarbetat rutiner för informationsöverföring mellan databaserna. godtogs 1194 ärenden i som helhet, varav 57 behandlades av Solvit (28 ärenden gällde problem i och 29 ärenden gällde problem i andra medlemsstater). Förbättrade förutsättningar för gränsöverskridande e-handel spelar en central roll för tillväxt och prioriteras högt av regeringen. Kommissionen väntas presentera ett meddelande om e-handel i början av 2012 som åtföljs av en handlingsplan för e-handel och online-tjänster samt en grönbok om online-betalningar. följande fyra prioriterade områden; - Stöd till utveckling av lagliga gränsöverskridande online-tjänster. -Förbättrat konsumentskydd och ökad information till konsumenter och företag. -Förbättra systemen för betalning och leverans. -Förbättrad hantering av missbruk och olagligt innehåll online. Kommissionens övergripande mål för den europeiska e-handeln är att dubbla försäljningsvolymen . Regeringen har arbetat för att vikten av att främja e-handeln uppmärksammas inom flera fora, bland annat inom ramen för inremarknadsakten, vid kontakt med kommissionen och rådet samt i Europeiska rådets slutsatser. 28.5En enhetlig och ansvarsfull tobaksproduktsreglering Vid konkurrenskraftsrådet informerade handelsministern om förslag till en enhetlig och ansvarsfull reglering för alla tobaksprodukter i . Kommissionen planerar 2012 att presentera ett förslag till ett reviderat tobaksproduktdirektiv (se även avsnitt 27.1.4). Regeringen anser att standardiseringsfrågorna är viktiga för stärkt konkurrenskraft och tillväxt. Standardisering är en grundpelare för att den inre marknaden ska fungera så att varor och tjänster fritt kan handlas över gränserna. Kommissionen presenterade ett standardiseringspaket med en ny policy för standardisering och ett förslag till förordning. Standardiseringspaketet är en del av kommissionens arbete med inremarknadsakten och standardisering lyfts fram som ett viktigt instrument för konkurrenskraft och tillväxt också i EU 2020-strategin. Förhandlingar kring förslaget till ny EU-förordning om standardisering inleddes och med siktet inställt på en överenskommelse med . Förordningen utgör ett ramverk för hur EU kan använda standardisering till stöd för lagstiftning och policy för både varor och tjänster och kommer att ersätta standardiseringsdelen av direktivet 98/34/EG (se faktapromemoria 2010/11:FPM131). Överläggningar och samråd med har ägt rum . Standardisering har också en stor betydelse för EU:s regulatoriska samarbete med tredjeland inom ramen för förhandlingar om frihandelsavtal. Regeringen anser att standardisering är ett effektivt verktyg för att nå överenskommelser om tillnärmning av lagstiftning med frihandelspartners. I syfte att stärka den inre marknaden och medborgarnas förtroende för den, presenterade kommissionen en grönbok om bolagsstyrning i behandlar frågor om styrelsen, aktie- Skr. 2011/12:105 ägarna och självregleringen på området. åtgärder för att främja mångsidighet när det gäller sammansättningen av styrelser i börsnoterade bolag. Kommissionen vill också se en skärpning av regelverket kring ersättning till ledande befattningshavare. Även beträffande övervakningen av näringslivets självreglering på området diskuteras skärpningar. har informerats om grönboken. Vidare har den diskussion om framtiden för EU:s bolagsrätt, som kommissionen har tagit initiativ till, fortsatt med ett par högnivåmöten. Om handeln på den inre marknaden ska fungera krävs att företagen har tillgång till klar och begriplig information om varandra. presenterade därför kommissionen ett förslag till direktiv angående sammankoppling av företagsregister (se faktapromemoria 2010/11:FPM 89). Genom direktivet skapas dels en central plattform genom vilken de olika registren kan utbyta information, dels en sökmotor genom vilken alla fritt kan söka information om de registrerade företagen. En politisk överenskommelse träffades i rådet . har ännu inte avslutat sin behandling. har informerats och samråd har skett med . Kommissionen har som ett led i arbetet med att minska den administrativa bördan för företagen på den inre marknaden föreslagit att det införs en möjlighet för medlemsstaterna att undanta vissa mindre företag, s.k. mikroföretag, från kravet på att upprätta och offentliggöra en årsredovisning (se faktapromemoria 2008/09:FPM104). kunde medlemsstaterna, kommissionen och Europa- parlamentet enas kring en kompromiss i frågan. kommissionens ursprungliga förslag innehåller kompromissen en viss har civilutskottet informerats och samråd har skett med . lade kommissionen fram ett förslag till nytt redovisnings- direktiv (se faktapromemoria 2011/12:FPM42). Ett av huvudsyftena med förslaget är att minska byråkratin och förenkla bestämmelserna för små Förslaget innehåller bl.a. en ny skyldighet för företag som är verksamma inom utvinningsindustrin eller inom avverkning av primär- skog att redovisa vilka betalningar som görs till regeringar i de länder där Förhandlingarna i rådet inleddes under slutet av Revisorernas och revisionens roll under och efter den finansiella krisen har uppmärksammats genom en översyn av om revision. Kommissionen beslutade om förslag till dels ändringar av det s.k. revisorsdirektivet, dels en förordning med nya regler om revisionen av företag av allmänt intresse, dvs. finansiella företag, (se faktapromemoria 2011/12:FPM 82). utformat regelverk om revisorer och revision ska enligt kommissionen bidra till ökad finansiell stabilitet. Bland de mest långtgående delförslagen märks ett förbud för revisions- att tillhandahålla revisionsklienterna fristående rådgivnings- Följderna kan bli ökade kostnader för revisionsklienterna, vilket Skr. 2011/12:105 regeringen har framhållit bl.a. i sitt svar på den grönbok som föregick förslagen. har också påtalat att förändringsbehovet i fråga om icke-finansiella företag är oklart. Förhandlingar om förslagen påbörjades . Överläggning har skett med civilutskottet. 29 Fri rörlighet för varor Arbetet för varors fria rörlighet är fundamentalt för att den inre marknaden ska fungera på avsett sätt så att den europiska konkurrenskraften stärks. På det harmoniserade området har kommissionen lämnat förslag till modernisering av nio olika direktiv som reglerar produkter. På det icke-harmoniserade området fortsätter ansträngningarna att undvika handelshinder och få ömsesidigt erkännande att fungera i praktiken. Regeringen ger hög prioritet åt ansträngningarna att se över och modernisera ramverket för varors rörlighet på den inre marknaden, såväl på det EU-harmoniserade som på det icke-harmoniserade området. Det viktigaste instrumentet för att undvika handelshinder mellan medlemsstaterna är att harmonisera krav som reglerar produkter på EU- nivå. Med harmoniserade regler minimeras utrymmet för nationella särregler och produkter som uppfyller de harmoniserade kraven kan röra sig fritt över gränserna på hela EU-marknaden. Den s.k. nya metoden för harmonisering av produktregler har väsentligt effektiviserat arbetet med att ta fram gemensamma regler på EU-nivå och har blivit ett centralt instrument för att främja fri rörlighet för varor inom EU. antogs ett beslut om en gemensam ram för saluförande av produkter som en del av det s.k. Varupaketet. Beslutet utgjorde en mall för utarbetandet av nya eller reviderade rättsakter på varuområdet. Den första rättsakt som anpassades till beslutet var leksaksdirektivet. lämnade kommissionen ett lagstiftningspaket med förslag till revidering av nio olika direktiv i enlighet med beslutet (se faktapromemoria 2011/12:FPM66). De reviderade direktiven kommer att innebära en regelförenkling som gynnar såväl företag som konsumenter och myndigheter. Förhandlingar kring förslagen inleddes och förväntas avslutas . 29.2 Det icke harmoniserade varuområdet Arbetet med att få bort handelshinder på det icke harmoniserade varuområdet behöver fortfarande utvecklas. Förordning 764/2008 är den rättsakt i det s.k. varupaketet som ska underlätta den grundläggande EU- rättsliga principen om ömsesidigt erkännande. Kommissionen har Skr. 2011/12:105 informerat om att närmare 700 ingripande åtgärder har meddelats i enlig- het med rättsakten från medlemsstaternas sida . Åtgärderna härrörde från ett fåtal medlemsstater och gällde till ädelmetallområdet, vilket kan tala för att rättsakten ännu inte fått fullt genomslag. kommer kommissionen i enlighet med rättsakten att rapportera till rådet och om de första tre årens tillämpning. överlämnade kommissionen en rapport till rådet och parlamentet om direktiv /34/EG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. Detta förfarande innebär att medlemsstaterna måste anmäla sina förslag till nationella krav för varor och vissa tjänster så att kommissionen och andra medlemsstater kan bedöma om kraven skulle kunna leda till handelshinder. Av rapporten framgår att byggområdet, jordbruk/livsmedel och transport var de mest frekventa områdena. Kommissionens reaktioner på de anmälda förslagen gällde ofta förhållandet till det harmoniserade området. Antalet allvarliga reaktioner från kommissionen minskade emellertid . av förslagen föranledde allvarliga reaktioner. anmäldes strax under 700 förslag. notifierade ett trettiotal, vilket är något färre än . Databasen gör det möjligt att ta del av alla förslag. Databasen blir ett alltmer välutnyttjat instrument för granskning av regeltillväxten i medlemsstaterna. Utvecklingen inom standardiseringsområdet, som innebär att vissa delar som omfattas av direktiv /34/EG kommer att brytas ut, medför förändringar i direktivet. Kommissionen har ännu inte lämnat besked om hur ändringen kommer att te sig. I hölls ett informationsseminarium tillsammans med kommissionen om förfarandet. En handlingsplan från kommissionen för tullens bekämpning av intrång i de immateriella rättigheterna har godkänts av rådet. Handlingsplanen som fokuserar på fyra huvudproblem (farliga varumärkesförfalskade varor, organiserad brottslighet, globalisering av varumärkesförfalskning och försäljning av varumärkesförfalskningar över internet) innefattar också en översyn av förordningen med bestämmelser om tullkontroller av immaterialrättsintrång. Översynen har lett fram till att kommissionen föreslagit en ny förordning som förhandlats . Förhandlingarna beräknas bli avslutade . beslutade och rådet om byggproduktförordningen. Förordningen trädde i kraft . Merparten av bestämmelserna ska tillämpas . Modernisering av EU:s upphandlingspolitik Kommissionen presenterade en grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling. I grönboken diskuteras möjligheterna att förenkla och modernisera den offentliga upphandlingen inom EU. En rad målsättningar avses att uppnås med moderniseringen, bl.a. att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna och att öka möjligheterna att använda offentlig upphandling för att nå gemensamma samhälleliga mål. Regeringen har svarat på kommissionens offentliga samråd i samband med grönboken, faktapromemoria 2010/11:FPM78. Regeringen har i svaret angett förenkling av regelverket som en av de prioriterade frågorna. Kommissionen har beslutat om förslag till nya upphandlingsdirektiv. Förhandlingarna förväntas börja . Kommissionen beslutade att lägga fram förslag till ett direktiv för reglering av koncessioner. Förslaget omfattar såväl tjänstekoncessioner som byggkoncessioner. Tjänstekoncessionerna har inte tidigare varit reglerade i direktiv till skillnad från byggkoncessioner som reglerats i det s.k. klassiska direktivet (2004/18/EG). Kommissionen har länge aviserat ett sådant förslag. Förslaget har inte föregåtts av något offentligt samråd. Den svenska lagen är en upphandlingslagstiftning men är utformad på ett sätt som i flera avseenden avviker från reglerna om offentlig upphandling. Detta är möjligt eftersom regeringen bedömt att systemet utgör en tjänstekoncession och att reglerna kunnat utformas direkt med EUF-fördraget som grund. Det är viktigt för att bestämmelserna i kommissionens förslag inte kommer att hindra att LOV kan tillämpas. deltar i () som är ett informellt EU-samarbete inom offentlig upphandling där även EES-länderna deltar. Inom PPN diskuteras bl.a. frågor som också tas upp gentemot kommissionen eller i rådsarbetet. har tagit över ordförandeskapet i PPN 2012. har fått i Skr. 2011/12:105 uppdrag att driva ordförandeskapet som ska avslutas med ett plenarmöte. 30 Fri rörlighet för tjänster Tjänstesektorn bidrar till ökad tillväxt, sysselsättning och välstånd i . Ett väl genomfört tjänstedirektiv är därför av central betydelse. har arbetet med genomförandet av direktivet fortskridit, vilket inkluderar etablering av kontaktpunkterna. Vidare har kommissionen presenterat ett meddelande om den ömsesidiga utvärderingen och tillsammans med medlemsstaterna inlett en utvärdering av hur det samlade påverkar tjänsteföretagens verklighet, ett s.k. koherenstest. Tjänstedirektivet syftar till att göra det lättare för tjänsteleverantörer att erbjuda sina tjänster i ett annat EU- eller EES-land genom att ta bort Detta sker som tjänstemottagarnas I tjänstedirektivet finns också bestämmelser om gemensamma kontaktpunkter där tjänsteleverantörer kan ansöka om tillstånd och sköta andra formaliteter på elektronisk väg samt få information om samtliga villkor för tjänsteutövning. myndighetssamarbete tillämpas det elektroniska verktyget på tjänstedirektivet (se ovan avsnitt 26.2 ). betydelse för EU:s konkurrenskraft och vikten av ett fullt genomfört tjänstedirektiv i samtliga medlemsstater. Det finns dock fortfarande ett par medlemsstater som inte lever upp till detta. Framsteg görs när det gäller medlemsstaternas etablering av kontaktpunkterna, även om några medlemsstater har en del arbete kvar att göra. tjänstedirektivet har stor potential att bidra till ökad tillväxt och sysselsättning samt stärka konkurrenskraften i EU. Det är därför mycket angeläget att direktivet genomförs till fullo och att väl fungerande kontaktpunkter upprättas i samtliga medlemsstater. Överläggning och samråd med har skett , november presenterade kommissionen ett meddelande om resultatet från den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet (se faktapromemoria 2010/11:FPM75). Utvärderingen innebar att medlems- staterna skulle granska varandras inventering av regler som faller inom direktivets tillämpningsområde och medlemsstaternas egna bedömningar av dessa reglers förenlighet med direktivet. I meddelandet presenteras de viktigaste resultaten som också kommer att ligga till grund för kommissionens fortsatta arbete med utvecklingen av en inre marknad för Regeringen anser att den ömsesidiga utvärderingen varit givande och gett konkreta resultat. Den har främjat en bättre förståelse länder emellan för varandras krav om tillhandahållande av tjänster. 2011/12:105 antog konkurrenskraftsrådet slutsatser och beslutade om en resolution om den ömsesidiga utvärderingen. Vidare presenterades de svenska erfarenheterna av processen vid en hearing i utskott för inre marknad och konsument (IMCO). presenterade kommissionen en ny arbetsmetod s.k. performance check eller koherenstest för att ytterligare stimulera tjänstesektorn. I korthet går metoden ut på att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna gör en sektorsvis analys av tjänsteområdet ur ett Analysen utgår ifrån de fall där en gemensam tillämpning av vissa horisontella instrument och tjänstedirektivet krävs. Resultatet syftar till att ge en indikation om hur olika typer av EU- lagstiftning tillämpas och fungerar i medlemsstaterna. Arbetet kommer att avslutas genom en rapport från kommissionen . Regeringen välkomnar arbetet då det möjliggör undanröjande av kvarvarande hinder för tjänsteleverantörer och tjänstemottagare på den inre marknaden. 30.2Grönbok om onlinespel på den inre marknaden presenterade kommissionen en grönbok om onlinespel på den inre marknaden (se faktapromemoria 2010/11:FPM98). behandlar frågor kring onlinespel och regleringen av dessa tjänster i medlemsstaterna. I grönboken finns ett antal frågeställningar till medlemsstaterna om erfarenheter av det ökade antalet speltjänster på internet och hur man löser problem som kan uppstå som en följd av en ofta oreglerad gränsöverskridande spelverksamhet. I sitt yttrande över grönboken angav den bl.a. att man är positiv till administrativ samverkan på EU-nivå men att regleringen på spelområdet även fortsättningsvis ska ligga på nationell nivå. Utifrån medlemsstaternas svar på frågeställningarna i grönboken kommer kommissionen presentera en handlingsplan. Immateriella rättigheter bl.a. upphovsrätt, patent, varumärken och mönster representerar betydande värden och har en nyckelfunktion i den globala ekonomin. Utvecklingen och förbättringen av systemen såväl globalt som inom EU och på hemmaplan är av centralt intresse för en kunskapsintensiv ekonomi som den svenska. Arbetet på immaterialrättsområdet är alltså starkt kopplat till främjandet av innovation och skapande och därmed till målet att främja tillväxt och sysselsättning. Det enhetliga patentskyddet och en enhetlig Det enhetliga patentskyddet (tidigare EU-patentet) och en enhetlig europeisk patentdomstol är av stor betydelse för konkurrenskraft. Det enhetliga patentskyddet ska göra det möjligt att genom en ansökan få ett patent som täcker nästan hela EU. Tanken är att det europeiska patentverket som beviljar europeiska patent enligt den europeiska patentkonventionen även ska bevilja det enhetliga patentskyddet. Den enhetliga patentdomstolen ska kunna hantera tvister avseende både det framtida patentskyddet och de befintliga europeiska patenten. Sedan det visat sig omöjligt att komma överens om ett översättningsarrangemang för EU-patentet beslutade rådet att inleda ett fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd. Kommissionen presenterade förslag för hur det fördjupade samarbetet ska genomföras och beslutade rådet om en allmän inriktning. Det rör sig dels om en förordning om det enhetliga patentskyddet, dels om en förordning om det enhetliga patentskyddets översättningsarrangemang. Förslagen bereddes i . Rådet, och kommissionen nådde en informell överenskommelse om förordningarna . planerar en omröstning om förslagen . frågade rådet om den föreslagna patentdomstolens förenlighet med fördragen. lämnade sitt yttrande och fann att det tidigare förslaget till patentdomstol var oförenligt med fördragen. Kommissionen föreslog grundläggande principer för hur invändningar skulle beaktas i det fortsatta arbetet med patentdomstolen. Dessa principer fick ett brett stöd i rådet och ordförandeskapet presenterade ett reviderat förslag till patentdomstol. Enligt förslaget ska patentdomstolen inrättas genom ett avtal mellan EU:s medlemsstater. EU ska inte vara part till avtalet och det kommer inte slutligen att antas av rådet. Förhandlingar kommer att fortsätta . lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om föräldralösa verk (se faktapromemoria 2010/11:FPM138). Föräldralösa verk är upphovsrättsligt skyddade verk där rättighetshavaren är okänd eller inte går att nå. Förslaget ska underlätta för institutioner som bibliotek och arkiv att digitalisera och göra sådana verk tillgängliga på internet. Förhandlingarna i rådet inleddes . I kan systemet med avtalslicenser erbjuda en lösning på problemet med att få tillstånd till att använda föräldralösa verk. Regeringen har verkat för att förslaget inte ska påverka möjligheterna att nationellt använda avtalslicenslösningar. Samråd har ägt rum med och näringsutskottet har informerats i frågan. Förlängd skyddstid för musikinspelningar Rådet antog direktivet om ändring av skyddstidsdirektivet. Direktivet innebär i huvudsak att skyddstiden för musikartisters och skivbolags inspelningar förlängs från 50 till . Därutöver innehåller direktivet bl.a. vissa bestämmelser om fördelning mellan artister och skivbolag av de intäkter förändringen av skyddstiden medför. Genom direktivet harmoniseras vidare skyddstiden för sådana musikaliska verk med text, där texten och musiken författats respektive komponerats för att användas tillsammans (se faktapromemoria 2008/09:FPM13). har under förhandlingarna motsatt sig en förlängning av skyddstiden och röstade nej till förslaget samt lämnade en röstförklaring. I röstförklaringen betonades att vad gäller upphovsrättsreglering framhävt vikten av att väga samtliga inblandade intressen mot varandra och försöka nå fram till balanserade lösningar. Ett sådant synsätt är helt avgörande för att uppnå acceptans för upphovsrättens grundidéer även . Att förlänga skyddstiden för musikinspelningar enligt förslaget är varken rimligt eller balanserat och riskerar därmed att ytterligare urholka respekten för upphovsrätten i stort. Överläggning med näringsutskottet har skett liksom samråd med . 31.4Distribution av audiovisuella verk