prop · H0031d31 · 2012-09-20 00:00:00 — För att uppnå det nationella klimatmålet till 2020 och innehålla de villkor som angivits i proposition 2008/09:162 samt med utgångspunkt i en startnivå som bestäms av genomsnittliga faktiska utsläppsnivån bedömer regeringen att internationella insatsers bidrag till det svenska utsläppsminskningsmålet bör uppgå till sammantaget för perioden t.o.m. (inkluderande redan kontrakterade volymer). Insatserna bör huvudsakligen bestå av CDM men även andra och nya mekanismer kan användas. Fokus bör fortsatt vara på förnybar energi, energieffektivisering och avfallshantering med utrymme för andra eller nya typer av projekt om så bedöms lämpligt. Projekten ska tydligt bidra till hållbar utveckling och ska enbart genomföras inom värdländers erkända Inga industrigasprojekt bör ingå. En bred geografisk spridning bör eftersträvas och särskilda satsningar göras på minst utvecklade länder och små ö-nationer under utveckling. Leverans av krediter sker med viss tidsförskjutning i förhållande till kontraktering vilket talar för att huvuddelen av behoven bör vara kontrakterade senast . Även andra skäl talar för en sådan tidsprofil; marknaden är bräcklig till följd främst av otillräckliga åtaganden om utsläppsminskningar. Detta tillsammans med en svag världsekonomi minskar efterfrågan. Tyngdpunkten på förvärven bör därför äga rum . På så sätt kan man också dra nytta av den låga prisnivån och bidra till att upprätthålla marknadens och institutionernas funktion. De utsläppskrediter som förvärvas bör vara kontoförda varefter en slutlig avräkning bör ske. Exakta årliga volymmål bör inte bestämmas eftersom förskjutningar i leveranstid kan uppstå. Även behovet av flexibilitet och marknadsanpassning talar för att någon strikt årsvis bana över tiden för förvärvade volymer utsläppskrediter inte nu bör anges utöver den som följer av EU:s bördefördelningsbeslut för den icke handlande sektorn. åtagande under en andra åtagandeperiod av Kyotoprotokollet kan påverka volymen för de internationella insatsernas bidrag och prisutvecklingen kan ändra de ekonomiska förutsättningarna för förvärv. Målet för de internationella insatsernas bidrag till klimatmålet kan därför behöva justeras exempelvis i samband med kontrollstation. Regionalt arbete för minskad klimatpåverkan Länsstyrelsernas regionala arbete för att strategiskt samordna insatser och åtgärder i bred samverkan i länen är viktigt för att förverkliga regeringens politik för minskad klimatpåverkan och energiomställning på regional och lokal nivå. Regeringen bedömer att pilotlänens arbete med att ytterligare främja och utveckla det regionala klimat- och energiarbetet samt grön ekonomi är betydelsefull och att erfarenheterna bör tas tillvara. Arbetet med anpassning till ett förändrat klimat i stärks och samordnas, både på central och på regional nivå. Kunskap om klimatanpassning sprids och målet är att den ska genomsyra hela samhället och vara en del av myndigheters, kommuners och näringslivets verksamhet. Stora framtida kostnader kan därmed minskas eller till viss del undvikas. De positiva effekterna kan också bättre tas till vara. De stora omställningar som samhället står inför kräver olika typer av åtgärder för att minska sårbarheten och anpassa verksamheter till ett successivt förändrat klimat. För att klara detta krävs en fortsatt uppbyggnad, förmedling och samordning av kunskap, både nationellt och regionalt. Att kunna förutsäga hur klimatet förändras är grundläggande för all anpassning. Regeringen tillför därför medel för att säkra klimatmodelleringsverksamheten vid , . Regeringen har inrättat ett nationellt för klimatanpassning vid som ska vara en nod där kunskapen samlas och utvecklas och förmedlas till olika delar av samhället. Regeringen tillför nu även ytterligare medel för att stärka denna funktion. Satsningen på länsstyrelsernas arbete med klimatanpassning på lokal och regional nivå fortsätter och ger också ett viktigt kunskapsflöde till det nationella kunskapscentrumet. Regeringen avser att ge Länsstyrelserna i uppdrag att utarbeta regionala handlingsplaner för klimatanpassning och följa upp klimatanpassningsarbetet i kommunerna. För att tillgodose de ökande kraven på underlag för klimatanpassningsåtgärder kopplade till översvämningar, ras och skred satsas fortsatt medel på Lantmäteriets uppbyggnad av en högkvalitativ nationell databas som bl.a. syftar till att förse samhället med bättre underlag för att risken för översvämningar ska kunna minskas. Ytterligare medel satsas på och Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps verksamheter för insamling och utveckling av olika typer av geografisk och geoteknisk information. Informationen tillsammans med kompetensen hos det nationella kunskapscentret kan tjäna som underlag för myndigheters arbete samt för regionala handlingsplaner för klimatanpassning. Andra insatser, framför allt på regional nivå, syftande till att minska översvämningsriskerna, ras och skred kan också bli nödvändiga, t.ex. inventeringar av tillstånds- och ägarlösa dammar. Informationen tillsammans med kompetensen hos det nationella kunskapscentret kan tjäna som underlag för myndigheters 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 arbete samt för regionala handlingsplaner för klimatanpassning. Klimat, miljö- och energiutmaningarna utgör en möjlighet för teknik-, varu- och tjänsteutveckling inom alla branscher. Affärsmöjligheter kan skapas för svenska företag i och med den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. En utveckling mot en grön ekonomi kan innebära möjligheter till nya jobb inom vissa sektorer i både stads- och landsbygdsregioner. På regional nivå har pilotlänen för grön utveckling i uppdrag att genom arbetet för minskad klimatpåverkan och energiomställning främja grön ekonomi genom miljödriven tillväxt, jobb och ökad konkurrenskraft. kommer att fortsatt delta aktivt i det globala samarbetet om hållbarhetsmål och igenomförandet av det tio-åriga ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion. Det innebär globalt och regionalt samarbete men också nationellt arbete bl.a. uppdrag till berörda myndigheter. Kommissionens meddelande Färdplan för ett resurseffektivt behandlades i rådet och beskriver vilka medel som kan användas för att stimulera utvecklingen mot en ekonomi med låga utsläpp som använder alla resurser på ett effektivt och hållbart sätt. Enligt meddelandet ska medlemsstaterna utveckla eller stärka befintliga nationella strategier för resurseffektivitet och integrera dessa i nationell politik för tillväxt och sysselsättning. För att synliggöra vikten av att använda resurser på ett innovativt och medvetet sätt och som ett led i arbetet med färdplanen har en kartläggning av nationella insatser inletts. Inom ramen för innovationsstrategin skapas nya arenor för detta samarbete, vilket även bidrar till utvecklingen. Föroreningar i luft, vatten och jord påverkar naturen och hälsan. Den ekonomiska aktiviteten bakom dessa föroreningar kan ge kortsiktiga positiva effekter på BNP. Vad som däremot inte alltid syns är de negativa effekterna för samhället. Det behövs både internationellt och nationellt utvecklade sätt att mäta hållbar utveckling och naturens tjänster. Flera länder och internationella organisationer har tagit konkreta initiativ för att införliva nya indikatorer i politisk planering och uppföljning. Regeringen ska aktivt bidra till det arbete som görs inom EU 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 och för att identifiera fler indikatorer för att komplettera BNP och att integrera mått på miljömässig hållbarhet och subjektivt välbefinnande i policyskapande. De inhemska transporterna står för nära en tredjedel av de svenska utsläppen av koldioxid (20,koldioxidekvivalventer av totalt i , enligt Na- turvårdsverkets senaste rapport, baserat utsläpp). Att skynda på omställningen av den svenska bilparken till mer energieffektiva fordon med mycket låga utsläpp av koldioxid är en av de viktigaste miljöuppgifterna för regeringen. För detta krävs ytterligare utvecklade ekonomiska styrmedel och andra stimulanser. I klimatpropositionen 2009 (prop.2008/09:162) formulerades den långsiktiga prioriteringen om att bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Den inslagna vägen kan ge en ledande roll i den globala omställningen till ett samhälle som är oberoende av fossil energi. Den miljöbilspremie regeringen infört ledde till en rivstart för miljöbilsutvecklingen och nya miljöbilar är även fortsatt skattebefriade . Den supermiljöbilspremie om per bil som infördes bidrar till marknadsintroduktion av bilar med extremt låga utsläpp av koldioxid och verkar stödjande för teknikutvecklingen. Den nuvarande tillfälliga nedsättningen av förmånsvärdet för elbilar, laddhybrider och gasbilar löper ut . Miljöbilsdefinitionen, dvs. kraven för den femåriga befrielsen för nya bilar med bättre miljöegenskaper skärps för att stimulera till köp av bilar med låga koldioxidutsläpp. Därefter bör definitionen skärpas successivt. bedrivs ett utredningsarbete med inriktningen att ett kvotpliktssystem, för att säkerställa fortsatt låginblandning av biodrivmedel på marknaden, ska kunna börja tillämpas i syfte att ytterligare snabba på omställningen av fordonsparken till energieffektiva el- och hybridmotorer. Översynen omfattar också frågan om en ökad differentiering i fordonsbeskattningen för att premiera nyförsäljning av fordon med låg klimatpåverkan. Det nationella demonstrationsprogrammet för utveckling av elbilar och laddhybrider som startade ska utvecklas vidare. Programmet gäller åren 20112015 och har en budgetram på . Som en del i programmet förstärks laddinfrastrukturen över hela landet. I ett framtida transportsystem kommer alla transportslag att behöva utnyttjas effektivt och i högre grad bära sina egna miljökostnader. Transportslagens samhällsekonomiska kostnader bör i högre grad internaliseras i transportpriset. Att underlätta kombitrafik, fler transporter på järnväg och en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen är viktiga delar i en omställning av transportsystemet. Det är också angeläget att i samhällsplaneringen generellt främjar en hållbar och transporteffektiv samhällsstruktur, såväl i tätorter som i landet som helhet. Regeringen föreslår i denna proposition en storsatsning på en robust infrastruktur och tillförlitliga järnvägstransporter. Åtgärderna kommer att bidra till att tillgodose nuvarande efterfrågan och på att kunna möta en förväntad efterfrågeökning på järnvägstransporter med låg klimatpåverkan. Som ett led i arbetet med en fossiloberoende fordonsflotta tillkallade Regeringen en särskild utredare som ska kartlägga möjliga handlingsalternativ samt identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp. Utredaren ska även identifiera åtgärder som kan avse alla de relevanta aspekter som har betydelse för att uppnå den långsiktiga prioriteringen samt visionen med avseende på transportsektorn. Detta kan bland annat avse tillförsel av förnybar energi till fordonsflottan, samhällsplanering och infrastruktur, energieffektiviteten i fordonen samt olika slags trafik. Utgångspunkten för utredningen är att hållbara förnybara drivmedel och elektricitet behöver öka sina andelar i transportsektorn, som fordonseffektiviteten bör förbättras och utsläppen av växthusgaser minska. Utsläppen av kortlivade luftföroreningar har betydande negativa effekter på miljö- och hälsa och är kostsamma för samhällsekonomin. De kortlivade luftföroreningarna, inte minst sot, bidrar dessutom till klimatförändringarna. På europeiskt plan är de kommande förhandlingarna om EU:s luftvårdspaket som väntas presenteras högt prioriterade. leva upp till våra internationella åtaganden under FN UNECE:s luftvårdskonventions Göteborgsprotokoll och inom EU behöver minska sina utsläpp av kortlivade luftföroreningar. bör fortsatt vara en aktiv part i det av regeringen initierade internationella partnerskapet för klimat och ren luft, CCAC, som har till syfte att begränsa utsläppen av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar. Ett nationellt problem är att miljökvalitetsnormerna för större partiklar och kvävedioxid överskrids i dryga tiotalet orter. Åtgärder på lokal nivå behövs och regeringen bedömer att kommunerna kan behöva fler instrument för att förbättra luftkvaliteten. Till detta hör ytterligare möjligheter att begränsa användningen av dubbdäck lokalt och regeringen har inlett ett arbete för att utreda förutsättningarna för detta. Hållbar stadsutveckling och energieffektivt byggande är viktiga delar i arbetet för att uppnå ett utan nettoutsläpp och för att åstadkomma en samhällsstruktur som möjliggör detta samt skapar en grund för hållbara livsstilar och konsumtionsmönster. Arbetet med hållbar stadsutveckling har flera stora beröringspunkter med miljömålsarbetet och särskilt målet om en God bebyggd miljö, men också med regeringens arbete med grön ekonomi, klimat, innovation, regional tillväxt, miljöteknik integration och flera andra politikområden. Se bl.a. utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, 19 Regional tillväxt och 21 Energi. Regeringen inledde 2008 en särskild satsning på hållbar stadsutveckling och klimat, inkluderande tillsättandet av Delegationen för hållbara städer. Med förhållandevis begränsade medel har ett stort antal projekt för hållbar stadsutveckling initierats. Kommuner, myndigheter, företag och andra aktörer har visat ett stort intresse för att delta i de olika seminarier och möten som Delegationen för hållbara städer anordnat inom sitt arenauppdrag. Även det växande intresset inom forskningen och på internationellt plan för hållbar stadsutveckling och för svenska erfarenheter på detta område, visar att regeringens satsning på 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 hållbara städer legat rätt och inriktning. Såsom regeringen tidigare meddelat avlutas den särskilda satsningen på hållbara städer i och med utgången av 2012. Det kvarstår dock mycket arbete för att på bred front åstadkomma en hållbar utveckling av städerna, internationellt men även i . Detta bekräftas även av bedömningen vad gäller utvecklingen för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Även den stora potential som ligger i utveckling och export av kunnande, miljöteknik och energieffektiv infrastruktur kräver fortsatta satsningar på kunskapsutveckling och demonstrationsprojekt för att kunna realiseras. I enlighet med vad som kommer att beskrivas närmare i forsknings- och innovationspropositionen, som regeringen avser att presentera föreslår regeringen en satsning på forskning kring hållbart samhällsbyggande. Regeringen avser också att som tidigare meddelats gå vidare med ett uppdrag för att ta fram förslag till en strategi med relevanta och ändamålsenliga etappmål och styrmedel för genomförande av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Tillsammans med aktörer på lokal, regional och nationell nivå ska frågor som är centrala för lokal och regional attraktivitet utvecklas och tydliggöras. Attraktionskraft tar avstamp i regeringens befintliga politik och ska bl.a. genom dialog ge möjligheter till erfarenhetsutbyte, möjliggöra innovativa lösningar, goda exempel, tydliggörande av ansvar och roller. En noggrann och effektiv miljöprövning är avgörande för skyddet av miljö och hälsa och utgör en grundpelare i svensk miljöpolitik. har näringslivet länge påtalat ett behov av effektivisering och förkortning av långa handläggningstider hos miljöprövningsdelegationer och mark- och miljödomstolar. Den svenska miljöprövningen har därför reformerats . Att få en enklare och öppnare miljöprövning är en av regeringens prioriteringar. Det arbetet sker nu i form av en flerstegsmodell. En viktig utgångspunkt i regelförenklingsarbetet rörande miljöprövningen är att prövningen inte 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ska vara mer komplicerad än vad som krävs med hänsyn till skyddet för miljön och människors hälsa. Det första steget i modellen är den reform av mark- och miljödomstolarna som genomfördes . Genom inrättandet av mark- och miljödomstolar har förutsättningar skapats för att förenkla, samordna och effektivisera handläggning och domstolsprövning. Reformen ger förutsättningar för att kompetens och resurser kan användas på ett mer rationellt sätt och ger möjligheter för en effektiv ärendehantering med hög kvalitet. Reformen har inneburit en omfattande omorganisation som kommer att kosta mer än den gamla organisationen. För att den nya organisationen ska kunna fungera som tänkt och för att syftet med reformen ska kunna uppnås kommer extra satsningar att göras för mark- och miljödomstolarna genom att ytterligare medel tillskjuts. Det andra steget är den koncentration av tillståndsprövningen till ett färre antal länsstyrelser som har skett . Det övergripande syftet med reformen är att åstadkomma en mer effektiv prövning och kortare handläggningstider. Länsstyrelserna har därför fått i uppdrag att redovisa handläggningstider både utifrån när en ansökan lämnas in och när ansökan bedöms vara komplett. Målsättningen är att ett ärende vid en miljöprövningsdelegation ska beslutas från det att en fullständig ansökan lämnats in. Det tredje steget är den kartläggning och analys som det nationella rådet för innovation och kvalitet i offentlig förvaltning, , som regeringen utsåg , har gjort av processerna för olika slags miljötillstånd. Under kartläggningen har bland annat mark- och miljödomstolar, kommuner och verksamhetsutövare getts möjlighet att lämna synpunkter. Rådet har lämnat flera förslag på konkreta förbättringar för medborgare och företag, till exempel genom kortare handläggningstider i specifika ärenden och föreslagit hur goda erfarenheter kan tas till vara och spridas till andra områden. Det finns flera orsaker till att en miljöprövning kan ta tid. är det den inledande fasen med samråd och upprättande av miljökonsekvensbeskrivningar som tar längst tid och är mest resurskrävande för verksamhetsutövarna. Regeringen avser återkomma med förslag för att åstadkomma en effektivare och mer transparent miljötill- ståndsprocess med bibehållen miljöintegritet, till exempel vad gäller miljöprövningens inledande fas. Arbetet med en ökad transparens innebär bland annat att det ska vara möjligt att följa ett ärende i en tillståndsprocess. Bland annat läggs en särskild proposition med förslag om en ny lydelse av 6 kap. i syfte att förenkla bestämmelserna om miljökonsekvensbeskrivningar. Området giftfri miljö är en av de miljöpolitiska inriktningarna för mandatperioden 20102014. I det sammanhanget har Kemikalieinspektionen tilldelats extra resurser på för perioden 20112014 för att genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag. Denna utgör ett viktigt steg mot att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Handlingsplanen har ett särskilt fokus på barn och unga då dessa generellt sett är mer sårbara än vuxna för exponering av farliga kemikalier. De områden som handlingsplanen särskilt fokuserar på är kemikalier som människor kommer i kontakt med i sin vardag. Det handlar om kända problemämnen som konsumenter exponeras för, som kvicksilver och kvicksilverföreningar, kadmium och kadmiumföreningar, ftalater, bromerade flamskyddsmedel och perfluorerade ämnen. Regeringen menar att näringslivet är här en viktig aktör som kan ta egna initiativ till att byta ut och minska exponeringen för farliga kemikalier i samhället. Olika frivilliga överenskommelser kan här vara värdefulla och inom ramen för handlingsplanen har Kemikalieinspektionen initierat dialoger med prioriterade branscher. Här ingår kosmetika och hygieniska produkter, leksaker och textilier. Målsättningen är att man ska kunna enas om uppföljningsbara mål. Utveckling av lagstiftning och annan reglering samt prioriteringar är centralt i arbetet med att begränsa exponeringen av farliga kemikalier. Målsättningar mot vilka vi ska driva utvecklingen måste fortsätta att utvecklas. En förutsättning för detta är kunskap om kemiska ämnen och deras påverkan på människa och miljö, och forskning utgör därför en viktig grund i detta. Regeringen beslutade om etappmål för särskilt farliga ämnen, kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper och information om farliga ämnen i varor. Etappmålen är inriktade på att driva på för att uppnå förändringar inom EU eller på internationell nivå eftersom det huvudsakligen är där som för gällande regler eller överenskommelser inom området utformas. Inom ramen för Miljömålsberedningens arbete har ytterligare fem förslag till etappmål och åtgärder presenterats. Dessa avser etappmål om ett innovationsdrivande Reach II, ökad miljöhänsyn vid läkemedelsanvändning, nya och förbättrade regelverk för att minska barns exponering för farliga ämnen, likvärdiga krav i EU- lagstiftning på farliga ämnen i återvunna och nyproducerade material samt en effektivare kemikalietillsyn inom EU. Kemikalieinspektionen redovisade ett regeringsuppdrag Bättre EU- regler för en giftfri miljö som bl.a. omfattar analys av brister och utvecklingsbehov av EU- regler på området och förslag till ändringar som bör drivas av . Den Europeiska kemikaliemyndigheten lade till tretton nya ämnen på kandidatförteckningen över ämnen med särskilt farliga egenskaper, däribland blymetansulfonat och formamid. Ämnen som tas upp på kandidatförteckningen har särskilt farliga egenskaper som kan medföra allvarliga och bestående effekter på människors hälsa och på miljön, och regeringen avser bevaka hanteringen av dessa vad avser information, anmälan och tillstånd. har frågor rörande exponering för bisfenol aktualiserats. Bisfenol A används huvudsakligen som råvara vid tillverkning av polykarbonatplaster och epoxyplaster. Av dessa plasttyper kan man till exempel göra nappflaskor, CD- och DVD-skivor, skyddslack inuti konservburkar och tandfyllningsmaterial. Regeringen har anmält till Europeiska kommissionen förbud mot bisfenol A i barnmatsburkar samt uppdragit åt Kemikalieinspektionen att granska användningen av bisfenol A i kvitton, vattenledningsrör, leksaker och barnartiklar. Regeringen fortsätter därmed att ge hög prioritet åt att på nationell nivå kartlägga och åtgärda exponeringen för det hormonstörande ämnet bisfenol A. Analyser och slutsatser i de svenska myndigheternas utredningar kommer 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 att bli värdefulla bidrag till pågående utvärderingar på EU-nivå. Med dessa initiativ och eventuellt nya initiativ vill regeringen skapa ett tryck på att fasa ut/substituera det hormonstörande ämnet bisfenol A i ytterligare produkter. I det fortsatta arbetet i denna fråga är försiktighetsprincipen en viktig utgångspunkt. Likaså avser regeringen noga följa arbetet inom EU vad gäller förekomsten av andra hormonstörande ämnen i konsumentprodukter, såsom parabener. EU:s miljöhandlingsprogram ligger till grund för utvecklingen av EU:s miljöpolitik och är ett viktigt ramverk för den europeiska miljöpolitiken. EU:s sjätte miljöhandlingsprogram gäller för . planerar att lägga fram ett förslag till ett sjunde miljöhandlingsprogram som kommer att förhandlas i rådet. Regeringen var framgångsrik i förhandlingarna om rådsslutsatser om EU:s sjunde miljöhandlingsprogram och fick vid miljörådet igenom att en giftfri miljö med fokus på barn och giftfria resurssnåla kretslopp ska ingå som en prioritering i det kommande nya miljöhandlingsprogrammet. Regeringen drev också vikten av att ett sjunde miljöhandlingsprogram rymmer de åtgärder som behövs för att åtgärda risker med hormonstörande ämnen, kombinationseffekter och nanomaterial. Regeringen följer parallellt EU-kommission- ens utvärdering av kemikalieförordningen Reach och bevakar att kommissionen lägger fram det utlovade meddelandet om nanomaterial. Regeringen arbetar på bred front i för en miljömässigt hållbar produktion och konsumtion av läkemedel. Läkemedels- och apoteksutredningen kommer att redovisa sitt uppdrag i de delar som bl.a. berör miljöfrågor. I utredningen uppdrag ingår att bl.a. överväga om miljöaspekter bör beaktas vid subventionsbeslut.