prop · H0031d15 · 2012-09-20 00:00:00 — har lämnat aktivt stöd till generalsekreterarens reformsträvanden och medverkat till ökat fokus i program och budget på kärnområdena respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. En omfördelning av resurser med inriktning på kärnverksamheten är en viktig del av reformagendan. bidrar som medlem till ordinarie budget, delbudgetar samt budgetarna för vissa partsavtal. fattade ministerkommitténs ställföreträdare principbeslut om en övergång till tvåårscykler för program och budget . har aktivt verkat för att Lissabonfördraget fortsätter att omsättas i EU:s arbetssätt i . En stark EU-röst i stärker såväl EU som . EU:s anslutning till den Europeiska konventionen för de mänskliga rättigheterna, som förbereds , har stor betydelse. har också aktivt drivit frågor i som berör mänskliga rättigheter. gav särskild prioritet till frågor rörande yttrande- och mediefrihet, vilket bland annat resulterat i antagandet av en fyraårig strategi för arbetet för god samhällsstyrning av internet 20122015. har också varit aktiv i förhandlingarna om framtagandet av en ny 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 fyraårig strategi för arbete om barns rättigheter för perioden 20122015. har även varit verksam i arbete för minoriteters rättigheter. Inom detta område har varit drivande i antagandet av en rekommendation mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Som ett led i detta fattade beslut om att delfinansiera ett treårigt projekt i som syftar till att aktivt stödja rekommendationens genomförande i ett antal länder för att stärka hbt-personers rättigheter i . lämnade också in sin tredje rapport till ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. om efterlevnad av språkstadgan lämnades därefter in . har också varit ledande i framtagandet av konventionen om förebyggande och bekämpande av mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. undertecknade denna konvention . I en skrivelse till redogörs för verksamheten inom under 20102011 (skr. 2011/12:82). Grunden för partnerskap med Nato är medlemskapet i Partnerskap för Fred (PfF) och det (). har fortsatt sitt samarbete med Nato, vilket omfattat politisk dialog, deltagande i Nato-ledda insatser och övningar samt förmåge- och kapacitetsutveckling. Utöver insatserna i (ISAF) och Kosovo (KFOR) deltog i den Nato-ledda insatsen i . Det svenska bidraget, med fokus på flygspaning (ISR), gav ett betydande mervärde och möttes av stor uppskattning inom alliansen. tog Nato beslut för att implementera sin nya partnerskapspolicy inom ramen för det nya strategiska koncept som antogs vid i . Nato strävar efter att utveckla och bredda sina partnerskap, såväl inom kretsen av PfF-länder (Partnerskap för Fred) som i förhållande till globala partners. Inom denna ram erbjuds flexibla möjligheter till fördjupat samarbete och politisk dialog, med relevans för partnerländer som . Som en följd av det strategiska konceptet så har Nato också antagit ett nytt politisktmilitärt ramverk som tydliggör ickeallierades insyn och inflytande i Nato-ledda insatser, på basis av erfarenheter och praxis från ISAF. unika ställning som kunskapsorganisation och forum för politisk dialog, erfarenhetsutbyte, analys inom ett stort antal politikområden samt framtaganden av standarder av olika slag gör organisationen till en viktig resurs för den svenska förvaltningen. Under den ekonomiska krisen har lämnat viktiga bidrag till utformningen av nödvändiga strukturreformer i många medlemsländer och bidragit till utvecklingen av tillväxtfrämjande åtgärder. Programförklaringen för organisationen som antogs i anslutning till firandet av 50-årsjubileet gäller som inriktning för den framtida verksamheten. riktlinjer för multinationella företag har uppdaterats med ett nytt avsnitt om mänskliga rättigheter och ett avsnitt om företagens ansvar vad gäller friheten på nätet. Arbetet med grön tillväxt har intensifierats. Medlemskapsförhandlingar med har fortsatt och likaså ansträngningarna att fördjupa samarbetet med , , , och . har lämnat viktiga bidrag till arbetet inom G20, inte minst inom sysselsättnings- och handelsområdet. En strategi för organisationens arbete med utvecklingsfrågor har påbörjats, liksom en strategi för att främja yrkesutbildning. Det svenska Barentsordförandeskapet avslutades . Dess huvudinriktning var att arbeta för att tillvarata potential för att utveckla en ekonomi där ekonomisk tillväxt, hållbart användande av naturresurser och arbetet mot klimatförändringar hanteras på ett integrerat sätt. Detta innebar bl.a. ett mångfacetterat miljöarbete för att åtgärda miljömässigt förorenade områden i nordvästra (s.k. hot spots), vilket lett till att saneringsarbetet med tre sådana miljöförstöringshärdar har Därmed har de första tre hot spots från förteckning kunnat avföras. Det innebar också ett intensivt arbete för att försöka öka och dess resursers synlighet på den europeiska kartan. Till detta ändamål arrangerade det svenska ordförandeskapet det första mötet någonsin för Barents näringsministrar i . Dessutom hölls ett råvaruseminarium i i med utrikesministern och näringsministern som värdar vilket bl.a. resulterade i ett samarbete kring råvaruforskning i regionen. Detta samarbete leds av . Arbetet med energifrågor (energieffektivisering och förnybar energi), hälsofrågor (tuberkulos) och skogsfrågor (aktivering av Barents skogsaktionsgrupp) ägnades också stor uppmärksamhet under det svenska ordförandeskapet. De arktiska frågeställningarna växer i betydelse. är ordförande i för perioden 20112013. Under ordförandeskapet främjar ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i hela den arktiska regionen. verkar för att förblir ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde. Aktiviteter och samarbeten i ska utövas i enlighet med folkrätten, inklusive samt övriga relevanta internationella överenskommelser. Under första år som ordförande har antagit en ny kommunikationsstrategi, avslutat förhandlingsarbetet för att inrätta ett permanent sekretariat i med en fast budget, lanserat det svenska miljöprojektet och arrangerat ett flertal möten och seminarier. har även fått stöd för att inleda förhandlingar om en mer framtidsinriktad strategisk deklaration som kan anta vid sitt nästa möte . har en tydlig politisk roll i alla de frågor som rör . antog regeringen första strategi för den arktiska regionen. Syftet med strategin är att ur ett internationellt perspektiv presentera förhållande till , prioriteringar för politikens innehåll och genomförande. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2.4.6Forskning kring säkerhetspolitik och nedrustning har forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning genomförts med statlig finansiering av svenska och utländska forskningsinstitut. Denna verksamhet har bidragit till att belysa frågekomplex av intresse för svensk utrikespolitik och på så vis bidragit till ökad kunskap och debatt kring aktuella frågor. Delar av verksamheten har också bidragit till utformningen av svenska initiativ i internationella fora. Utrikespolitiska institutets (UI) forskning är en förutsättning och kunskapsbas för institutets informations- och programverksamhet. Vidare utgör forskningen ett stöd till verksamhet genom att presentera idéer och förslag som kan bidra till utformningen av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. har UI bl.a. utfört en översyn av den europeiska säkerhetsstrategin samt analyserat kopplingen mellan ökad frihandel och säkerhets- och fredsfrämjande processer. Forskningen har fortsatt varit en viktig komponent i etablerandet av ett globalt expertnätverk och för att UI ska kunna fungera som en internationell partner i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Bidrag till de , och har bland annat resulterat i seminarieverksamhet mellan amerikanska och europeiska företrädare, studier av säkerhetspolitiskt samarbete mellan och de nordiska och baltiska länderna samt medverkan i den säkerhetspolitiska opinionsundersökningen Transatlantic Trends. internationella fredsforskningsinstitut () bedriver forskning inom bl.a. områdena nedrustning, icke-spridning, militära utgifter och regional säkerhetspolitik. har spridit information om dessa frågor och skapat opinion både nationellt och internationellt. Förutom rapporter och seminarier har man använt sig av sina databaser, som är tillgängliga på institutets hemsida, och den internationellt välkända årsboken. SIPRI:s forskningsresultat om olika delfrågor inom nedrustning och ickespridning har även utgjort bidrag till UD:s arbete på området. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 () har dels genomfört utvecklingsarbete inom ramen för det långsiktiga expertstödet till UD, dels lämnat direktstöd till UD. Verksamhet har bedrivits avseende kärnvapen, biologiska och kemiska vapen och rymd- och missilfrågor. Exempel på genomfört arbete är fortsatt utveckling av teknisk analys och dataöverföring inom ramen för det internationella samarbetet för att bygga upp provstoppsavtalets (CTBT) övervakningskapacitet. FOI har också fortsatt att bevaka och analysera den kärntekniska utvecklingen i länder som och . Annat stöd har getts i form av sakunderlag och deltagande med expertis i olika internationella förhandlingar, bland annat vad gäller konventionerna mot biologiska respektive kemiska vapen och olika exportkontrollregimer. förvaltar anslagsposten Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, den så kallade Fredsmiljonen. Svenska ideella föreningar och stiftelser kan ansöka om medel ur anslagsposten för verksamhet som syftar till att främja information och studier om fredsfrämjande, nedrustning och säkerhetspolitiska frågor. Verksamheten inom det nordiska samarbetet har fortsatt att utvecklas och fördjupas. är det officiella samarbetsorganet för de fem nordiska länderna och de tre självstyrande områdena , och . Det omfattar 10 fackministerråd och har en verksamhet som spänner över i stort sett hela . Ordförandeskapet roterar mellan de fem nordiska länderna. var ordförande och hade valt grön tillväxt som prioriterat tema. Under och den nordiska samarbetsministern vilar ansvaret för att samordna de högt prioriterade gränshindersfrågorna. Arbetet med att undanröja gränshinder har fortsatt med goda resultat. Vid session i kunde samarbetsministrarna redovisa att 13 gränshinder lösts sedan sessionen . Många av dessa hinder gällde arbetsmarknadsrelaterade frågor som genom att de lösts bidrar till att underlätta möjligheterna att arbetspendla mellan de nordiska länderna. Arbetet med att lösa gränshinder bedrivs i nära samarbete med de gränsregionala informationstjänsterna. invigdes ett nytt gränstjänstkontor i /. Därmed har gränsregionala informationstjänster med samtliga tre nordiska grannländer. Under samarbetsministern vilar också ansvaret för Nordiska ministerrådets samarbete med länder och organisationer i närområde. presenterades en utvärdering av samarbetet med de baltiska länderna och nordvästra . Ett av syftena var att identifiera potentiella nya samarbetsområden samt att granska den fortsatta giltigheten av riktlinjerna för samarbetet. grannländer i väst och i har även uppmärksammats och har det tilldelats medel för att finansiera projekt som ska främja detta samarbete. Den goda dialogen och samverkan med och Nordiska delegation har varit betydelsefull. beslutade att som ett komplement till den årliga höstsessionen även återinföra en tematisk vårsession. Den ägde rum i och hade arktiskt samarbete som tema. Det bilaterala nordiska samarbetet har varit omfattande . Särskilt betydande har samarbetet med varit, då aktivt verkat för att stödja EU- medlemskapsprocess. I arbetet med att stärka intresset för och kunskapen om det nordiska samarbetet är en betydelsefull aktör. presenterade föreningen en opinionsundersökning i syfte att få information om svenskarnas kunskap och inställning till samarbete mellan våra grannländer utifrån frågor som handel, arbetsmarknad, studier, turism/kultur, miljö och demokrati/fred. Undersökningen visade att svenskarna har en mycket positiv inställning till och nordiskt samarbete. Av de tillfrågade kunde tänka sig att arbeta i ett annat nordiskt land. har varit ordförande i () för ett aktivt genomförande av aktionsplan. Vidare har avslutat sitt tvååriga ordförandeskap i och lämnat över ansvaret till . tog över rollen som ordförandeland i 20112013 från . har ett stort antal svenska medborgare och personer som likställs med svenska medborgare erhållit hjälp av när de råkat i nöd utomlands eller befunnit sig i de krisdrabbade områdena i och . Många har dessutom fått hjälp direkt av utlandsmyndigheter utan inblandning av departementet. Antalet konsulära ärenden fortsätter att vara omfattande. Information till allmänheten om har fortsatt varit en omfattande uppgift. Arbetet med att ytterligare effektivisera den konsulära beredskapen har pågått under föregående år. Tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har regionutbildningar genomförts i för regionen , i för regionen och i för regionen . har därutöver genomfört övningar i , , , , , och Athén. De statliga insatserna för information om i utlandet bidrar till ökad internationell samverkan inom en rad områden. De spänner över utrikes-, bistånds- och utbildningspolitik. Verksamheten, bland annat genom och svenska utlandsmyndigheter, berör områden som kultur, samhälle, utbildning och forskning, näringsliv och innovation samt demokrati och global utveckling. Syftet är att bidra till ökad kunskap, intresse och förtroende för i utlandet och att bidra till tillväxt och sysselsättning samt hållbar global utveckling. Svenska institutets verksamhet syftar till att skapa kännedom, intresse och nyfikenhet för i andra länder. Det sker genom utställningar, presentationer, projekt, mediearbete och informationsverksamhet i digital och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 tryckt form samt medie- och studiebesök till . Verksamheten sker i stora delar i samverkan med svenska utlandsmyndigheter och med andra främjandeorganisationer i . och har satsat allt mer på information om genom sociala medier. På institutets Facebooksida har antalet anhängare nästan fördubblats till 3 800. Sweden.se:s bloggportal, med kommentarsfunktioner och delningsfunktioner, har i genomsnitt haft 867 besök . Ett tidigare fokus på tematiskt innehåll minskade besökarsiffrorna, varför fokus nu lagts på praktiska råd, till exempel om hur man söker jobb, vilket har ökat trafiken. Webbplatsen utgör basen för marknadsföringen av som arbetsdestination. Den ger argument till varför arbetssökande ska välja tillsammans med praktisk information om arbetstillstånd med mera. Som ett led i att stärka dialogen med den arabisktalande delen av världen har på uppdrag av skapat och lanserat en arabisk version av , där både teknik, innehåll och design är anpassat efter regionala förutsättningar. Arbetet med att marknadsföra som studiedestination i länder utanför EU/EES har fortsatt genom riktade insatser i utlandet och i samarbete med svenska lärosäten och utlandsmyndigheter. Diplomeringsceremonin Global Swede, som syftar till att uppmärksamma särskilt framstående studenter från länder utanför EU/EES inom innovation och entreprenörskap, genomfördes med lyckat resultat och genomfördes därför även 2012. ägnades ett särskilt fokus på representationens roll i utrikesförvaltningen inom ramen för Sverigeinformationen. Bland insatserna kan nämnas en utbildning i för hushållsanställda ambassadkockar, framtagandet av en receptdatabas i tryckt och digitalt format (via ) samt stöd till en kockutbildning vid med inriktning på ambassadrepresentationen. Planeringen och framtagande av verktyg för utlandsmyndigheternas främjande av de kreativa näringarna fördjupades , där handelsministerns s.k. främjandekalender manifesterades genom ett fokus på 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 musik , på mat/gastronomi och på film . har tagit en aktiv del i genomförandet av deltagande i i Yeosu i . Utställningen, med det övergripande temat The Living and , ägde rum augusti. Projektet leddes av exportråd på uppdrag av regeringen. har särskilt haft i uppdrag att planera för den nationella dagen. Det bärande och övergripande temat för information om i utlandet och kretsade kring innovation och hållbarhet, och med utgångspunkt i den s.k. kommunikativa plattformen för Sverigebilden som lanserades 2007. hanterar även ett gäststipendieprogram, ett bilateralt stipendiesamarbete och ett nätverk för stipendiater, for Future Global Leaders (NFGL). Ett brett stöd till lärosäten, studenter och lärare i svenska ges också. SI ger bidrag till lektorer och institutioner, folkhögskolestipendier, stöd till gästföreläsare, korttidsvistelser, sommarkurser för lärare och studenter; lärarkonferenser i och i utlandet; stöd för litteratur, läromedel och utrustning, liksom till informations-/webbinsatser, Sverigeveckor samt Strindbergsprojekt. och de svenska utlandsmyndigheterna har 2011 och genomfört ett stort antal aktiviteter runt om i världen. Bland annat har särskilda satsningar gjorts inom innovationsområdet. Grundat på budskapsplattformen Spirit of Innovation har producerat . Den visades bland annat på i . Regeringen bedömer att verksamheten sammantaget har haft en god effekt för att sprida information och kunskaper om bland annat genom en fortsatt ökning av antalet utländska anhängare i olika social medier. I detta sammanhang kan nämnas Curators of på Twitter som blivit en stor framgång och som prisbelönats . Vidare har de så kallade kreativa näringarna, i synnerhet gastronomi, litteratur och musik, fått ökad medial uppmärksamhet och intresse i utlandet. Sverigefrämjandet i utlandet berör även utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning och Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande under utgiftsområde 24 Näringsliv. Målet för Östersjösamarbetet är att främja integration och samverkan kring . har () inom ramen för samarbetet inom förmedlat 202 projektbidrag (2010) samt 279 (389) utländska stipendier och 26 (23) svenska. Kostnaderna för verksamheten, som också inkluderar bl.a. 37 evenemang, uppgick till . Bland deltagarna i SI:s insatser görs regelbundet enkäter, som visar på goda resultat. Verksamheten har präglats av förberedelser inför integrationen av Sidas Östersjöenhet i SI, vilket har inneburit att viss planerad verksamhet inte kunnat genomföras. Inom Visbyprogrammet avsåg av kostnaderna stöd till projekt vid universitet och högskolor. Naturvetenskap var det vanligaste ämnesområdet. är den största samarbetspartnern följt av och . Enligt en uppföljning som SI genomfört avseende projekt som avslutades har insatserna via Visbyprogrammet bl.a. lett till att ny kompetens och tematisk kunskap tillförts berörda lärosäten. En utmaning för framtiden är att öka söktrycket från forskare och doktorander i det bredare nätverk som skapats. Målgruppen som är en viktig del i många forskningsprojekt, bör tydligare knytas till aktiviteter under de teman som gäller för SI:s nya Östersjösamarbete, dvs. miljö, samhälle och näringsliv. Totalt har 165 personer deltagit i Svenska institutets ledarskapsprogram sedan starten . Programmet riktas till personer från , , , och med viss erfarenhet och verksamma inom näringslivet samt opinionsbildare inom de privata och offentliga sektorerna. har två program genomförts med 20 deltagare vardera. Programmet syftar till att stärka deltagarnas engagemang och förmåga att leda företag och organisationer till ett mer hållbart samhälle samt att främja regional handel. Genom programmet har ett nätverk inom hållbarhet och näringsliv skapats. 2010 var som SI disponerade medel för demokratiinsatser i . Insatser har gjorts inom områdena media och jämställdhet för ca . Bland insatserna kan nämnas ett seminarium om våld i nära relationer samt stöd till Civil Rights Defenders utbildning för människorättsförsvarare. Sidas Östersjöenhet har utvecklat relationer i genom att bidra med rådgivning och finansiering till samarbeten i form av kontaktskapande aktiviteter med statliga myndigheter, regionförbund, landsting, kommuner och enskilda organisationer. Antalet beviljade insatser 2011 var 96 st. till ett belopp av jämfört med 113 st. till ett belopp av 2010. Ungefär en fjärdedel av ansökningarna har kommit från nya aktörer. Verksamheten har varit betydelsefull för genomförandet av . Östersjöverksamheten har påverkats av Östersjöenhetens övergång från Sida till . Miljö är fortsatt den sektor som fått högst andel beviljat stöd, men har minskat jämfört med föregående år. En minskning skedde även när det gäller stödet till social- och hälsosektorn. Förklaringen till minskningarna är tillfälligt lägre handläggningskapacitet på grund av övergången från Sida till . Stödet till energi och regional utveckling ökade något, medan stödet till civil säkerhet blev ungefär lika stort som . var det största samarbetslandet 2011, medan , som var störst, har gått tillbaka. En viktig målsättning för Sida har varit att ge stöd till livskraftiga samarbeten som kan bestå efter projekttidens slut. Att de Sidafinansierade projekten bidrar till att skapa större EU-projekt är ett steg på vägen mot bestående samarbeten. Sida har gett stöd till ett flertal projekt för att utarbeta förstudier inför EU-ansökningar. Flera av de projekt som tidigare stötts av Sida har också beviljats EU- medel . Regeringens bedömning är att verksamheten och insatserna har främjat integration och samverkan kring , vilket kommer ha stor betydelse för SI:s nya Östersjösamarbete. I och med att överföringen av verksamheten nu är genomförd kommer alla tjänster att ha bemannats . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Sidas samarbete inom miljöområdet med , som uppgick till , syftar till att bidra till minskade utsläpp i . Sidas stöd bidrar till utbyggnaden av reningsverk som gör det möjligt att minska utsläppen av fosfor och kväve i från tätorter i nordvästra . Sida stödjer även investeringar inom avfallshantering och fjärrvärme. lämnades stöd till byggande av reningsverket i , en energieffektiviserings/klimatfond vid Nordiska investeringsbanken samt en konsultfond för miljöprojekt vid Europeiska (). Sidas insatser sker i huvudsak genom stöd inom ramen för Nordliga dimensionens miljöpartnerskap (NDEP). NDEP har beviljat finansiering till 28 projekt, varav 25 avser , med en total budget på . Fem projekt har genomförts och de övriga är i olika grad av genomförande. Förväntat resultat av beslutade projekt är bland annat minskade utsläpp av fosfor med och av kväve med drygt . Regeringens bedömning är att stöd vad gäller miljöinvesteringar i leder till mätbara förbättringar inom miljöområdet, främst i , inte minst genom de gränsöverskridande miljöeffekter som uppnås. Genomförandetiden för dessa insatser är omfattande, vilket betyder att mätbara resultat främst kan konstateras först i efterhand. Sidas stöd för mänskliga rättigheter i uppgick till . Verksamheten styrs av regeringens beslutade strategi vars mål är att bidra till en demokratisk utveckling i det ryska samhället och till ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Enligt strategin ska frågor som rör medier, jämställdhet och partinära samarbete, inklusive politiska rörelser och nätverk, prioriteras med följande tre verksamhetsområden: Stärkt yttrandefrihet, Ökad respekt för och efterlevnad av kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter samt Medborgarnas ökade insyn, inflytande och deltagande i demokratiska processer. För att stärka yttrandefriheten har bland annat stöd lämnats till undersökande journalistik och genom stöd till kanaler för nya medier. För att nå ökad respekt för och efterlevnad av kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter har stöd getts bland annat för att förändra könsroller samt till insatser mot könsrelaterat våld. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Organiserandet av s.k. pappaskolor, som genomförs lokalt i , har resulterat i att 24 ledare och 418 fäder utbildats.