prop · H0031d16 · 2012-09-20 00:00:00 — årsredovisningarna för Försvarsmakten, För- 2011 fortsatt arbetet med att bygga upp och svarets materielverk, Totalförsvarets forsk- bemanna domstolen samt utformat och säkerställa arbetsmetoder och rutiner för en myndighet, , Försvars- effektiv och rättssäker för prövning av fokus legat på att vidareutveckla och förfina arbetsmetoder och rutiner ytterligare. dock lämnat upplysningar i Försvarsmaktens Statens inspektion för försvarsunderrättelse- verksamheten (Siun) har fokuserat verksamheten på dess uppgift som kontroll- och med detta att Försvarsmakten och myndighet enligt lagen (2008:717) om omförhandlingar av leverans och fakturering i ett följer den inriktning regeringen har fastställt. förutom revision av årsredovisningen även Siun har genomfört 23 granskningar Granskningarna har medfört att har gjort ett antal iakttagelser, främst inom Försvarsmakten, om brister i den interna styrningen och kontrollen som de redovisar i två revisionsrapporter. Regeringen har uppmärksammat iakttagelser och myndighetens bedömning gällande den interna styrningen och kontrollen och kommer, i dialog med Försvarsmakten, fortsatt att följa myndighetens arbete med att komma tillrätta med bristerna. Regeringen har följt upp myndighetens arbete med åtgärder för att stärka den interna styrningen och kontrollen. I regleringsbrevet för gav regeringen i uppdrag att i samband med kvartalsrapport 3, med utgångspunkt i 2010:28, redovisa vilka centrala åtgärder som vidtagits för att stärka den interna styrningen och kontrollen. Med utgångspunkt från denna redovisning har regeringen gett Försvarsmakten i uppdrag att redovisa vidtagna åtgärder inom ekonomiutbildning och säkrandet av ekonomisk och annan relevant civil kompetens inom myndigheten. Arbetet med att stärka samhällets säkerhet bör grundas i en samlad syn på vad som utgör hot och utmaningar. En sådan inkluderar såväl civila hot som sådana som inbegriper militära maktmedel. Samverkan mellan myndigheter civila och militära, nationellt och internationellt och även med privata aktörer är en förutsättning för att såväl kunna förebygga och förhindra, som att kunna hantera dessa hot. Kriser eller incidenter i vårt närområde som inbegriper militära maktmedel, och på militära angreppshot, kan aldrig uteslutas. Denna osäkerhet är en utmaning som kräver att statsmakterna kan agera med kort varsel men också uthålligt slår vakt om den militära förmåga och kompetens som krävs för att ska ha handlingsfrihet att kunna möta mer omfattande och kvalificerade hot. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen konstaterar att hot mot fred och säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU- medlemsland eller nordiskt land. Regeringen förväntar sig att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. bör ha förmågan att kunna ge och ta emot militärt stöd. Regeringen vill framhålla att närområdesperspektivet är centralt för försvarspolitiken samt försvarets inriktning och dimensionering. Den försvarspolitiska inriktningen innebär att det inte längre finns någon uppdelning mellan en nationell insatsorganisation för försvaret av och en särskild utlandsstyrka för internationella insatser, eller någon uppdelning mellan nationell och internationell förmåga. Reformen stärker förmågan till insatser såväl nationellt som internationellt. ska vara användbar för insatser i , i närområdet och utanför närområdet. Försvarsmaktens förmåga att lösa uppgifter över hela konfliktskalan ska vidmakthållas. Reformeringen av det militära försvaret i enlighet med den inriktning som beslutats av (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) fortsätter. Reformen innebär en omställning från en produktions- och utbildningsinriktad organisation till en organisation med fokus på att genom tillgängliga krigsförband leverera operativ förmåga. Syftet är att stärka försvarsförmåga. De förändringar som försvaret genomgår är omfattande och kräver engagemang och uthållighet från alla aktörer. Den viktigaste uppgiften är att fortsätta omställningen till ett tillgängligt och användbart försvar genom att prioritera iståndsättande av insatsorganisationens förband för att kunna leverera operativ förmåga här och . Särskild uppmärksamhet riktas mot förändringarna inom personalförsörjningen, effektiviseringar av stödverksamheten samt försvarsplaneringen. Försvarsreformen har tagit viktiga steg, men omfattar fortsatt flera utmaningar. Personalförsörjningen är en central del av 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 tillgänglighet ökas genom fortsatt rekrytering krisberedskap och höjd beredskap samt med av frivillig personal till insatsorganisationens andra aktörer som har en avgörande roll för förband samt omstrukturering bland befintlig framhåller också betydelsen av att planeringen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställ- inom samhällets krisberedskap omfattar hela hotskalan och samhällets samlade resurser. Försvarsmakten nu har de författningsmässiga Utredningen om maritima resurser har grunderna för att tidsbegränsat kunna anställa lämnat förslag till samordning av utnyttjandet av de resurser som myndigheter inom detta gruppbefäl, soldater och sjömän (prop. område förfogar över. 2011/12:115, 2011/12:FöU5, 2011/12:216). Regeringen betonar betydelsen av en att rikta särskilt fokus på Försvarsmaktens fortsatt implementering och tillämpning av åtgärder för att behålla gruppbefäl, soldater den av fastslagna materiel- att riktas mot frågan om kostnaden för officerare och civilanställda som bör minska av stödverksamheten sker i enlighet med samt yrkesofficerarnas ålders-, nivå- och kompetensstruktur som inte är i anledning av propositionen En effektivare balans med behoven. 2011/12:86, noggrant följa Försvarsmaktens arbete för att 2011/12:FöU9, 2011/12:291), komma tillrätta med dessa obalanser och vid bidrar till den fortsatta reformeringen av behov överväga kompletterande inriktning till myndigheten eller andra åtgärder. Regeringen påminner om vikten av Härvidlag är övningsverksamhet av huvuddelen av länder, står fortsatt Krigsplacering av materiel för IO14, inför utmaningar vad gäller att på ett samövning av krigsförband och fortsatt bemanning är prioriterat i syfte att och utveckla militära förmågor. krigsförbanden ska organiseras i insats- möta dessa utmaningar är att fördjupa det förmåga kommer med detta fortsätta att öka. metoder som samutnyttjande och gemensamt ska på ett rationellt sätt ägande av militära förmågor och resurser. är av central betydelse att dessa metoder Försvarsplaneringen ska utvecklas i enlighet integreras som en naturlig del i nationella med regeringens anvisningar i syfte att lägga planerings- och beslutsprocesser. en grund för hur Försvarsmakten används för förmåga och materiel har mycket att vinna på insatser och beredskap. Försvarsmakten med att utveckla försvars- samarbetsorganisationer och länder. planeringens roll inklusive relationer till övriga eftersträvar en öppnare och Försvarsplaneringen ska också vara ett , vilket inkluderar öppna upphandlingar ingångsvärde för Försvarsmaktens militär- som genomförs i konkurrens där leverantörer behandlas på ett likvärdigt och icke- Insatsförsvaret är i hög grad beroende av att samhällsviktig verksamhet i övrigt fungerar för den nya lagen (2011:1029) om upphandling på att kunna lösa sina uppgifter. försvars- och säkerhetsområdet kan bidra till betonar vikten av att försvarsplaneringen i en öppnare och mer transparent försvars- relevanta delar samordnas med de myndigheter materielmarknad i EU, inte minst då den nya som har ett särskilt ansvar för krisberedskap krav på försörjningstrygghet och informationssäkerhet vid upphandlingar. bygger sin säkerhet i samverkan med andra länder och organisationer och har samma höga ambition att bidra till internationella militära insatser till stöd för fred och säkerhet, som beredskap att genomföra insatser nationellt upprätthålls. I enlighet med denna inriktning bidrar solidariskt i insatser med personal och andra resurser. Det är därför väsentligt för att inom utsatt tidsram kunna förse de svenska förbanden med materiel som svarar mot uppställda krav, inte minst säkerhetsmässiga och med hänsyn till uthållig och säker försörjning. Det är vidare av stor vikt att kan infria åtaganden till våra internationella samarbetspartner. Regeringens inriktning för materielförsörjningen ligger fortfarande fast. Insatser och beredskap bör genomföras av ordinarie förband inom insatsorganisationen eller delar av dessa förband. Försvarsmaktens förmåga och beredskap ökar successivt allt eftersom insatsorganisation 2014 intas. Regeringens avsikt är att det svenska bidraget till den internationella säkerhetsstyrkan i fortsätter i syfte att möjliggöra en successiv överlämning av säkerhetsansvaret från ISAF till de afghanska myndigheterna. Regeringens avsikt är också att ska bidra till den av ledda stridsgruppen 2013 samt ansvara för en nordisk stridsgrupp 2015. Regeringens inriktning är vidare att på nytt ska delta i operation . I den av antagna handlingsplanen för JAS 39 (rskr. 2006/07:222) var inriktningen att behålla JAS 39 till 2040. I handlingsplanen fastslogs att flygstridskrafterna skulle utgöras av en ensad flotta om 100 flygplan JAS 39 C/D. Vidare innehöll handlingsplanen ett demonstratorprogram som syftade till att kartlägga och utgöra grund för framtida möjliga beslut om vidareutveckling av JAS 39 . försvarspolitiska inriktningsproposition anförde regeringen bl.a. att flygstridskrafterna ska ha en hög tillgänglighet och en kvalificerad förmåga att genomföra strid i hela skalan från lågintensiva till högintensiva 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen anförde vidare att antalet flygplan ska motsvara det operativa behovet och vidmakthållandet av JAS 39-systemet till 2040. konstaterade regeringen att en ny analys avseende behovet av antalet flygplan kunde komma att bli nödvändig, t.ex. vid en framtida uppgradering av dagens JAS 39 C/D. Försvarsmakten har redovisat att JAS 39 tillgodoser myndighetens behov minst intill 2040, samt att ett mer omfattande förmågelyft av flygsystemet behöver genomföras i perioden 20202030. Försvarsmaktens bedömning är att en förutsättning för förmågelyftet är att det genomförs tillsammans med minst ett annat land. beslutade den schweiziska regeringen att gå vidare med förhandlingar om anskaffning av 22 stycken JAS 39 NG (Next Generation, jmf. E/F). tecknade , , och den schweiziska försvarsupphandlingsmyndigheten ett ramavtal angående anskaffningen. och har därmed kommit överens om förutsättningarna för en gemensam anskaffning av JAS 39 E. Behovet av att förlänga den operativa livslängden av JAS 39 , och de positiva effekterna av ett samarbete med , medför, enligt regeringens sammantagna bedömning, att det är motiverat att gå vidare med utveckling och anskaffning av JAS 39 E. En förutsättning för den fortsatta beslutsprocessen är att nu medger regeringen att besluta om utveckling och ombyggnad av JAS 39 C/D till JAS 39 E. Regeringen konstaterar att förmågelyftet av JAS 39 är av stor ekonomisk omfattning och föreslår därför i denna proposition att Försvarsmaktens anslag för materielanskaffning ökas. Förmågelyftet av stridsflygsystemet sker genom vidareutveckling av befintligt materiel och i samverkan med annat land, i enlighet med de materielförsörjningsprinciper som antagit försvarspolitiska inriktningsproposition Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140). Förberedelser pågår inför nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut för perioden . Regeringen har beslutat att berörda myndigheter ska lämna underlag om sådana säkerhets- och försvarspolitiska förhållanden som är relevanta 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 för detta arbete. Försvarsberedningen kommer att återuppta sitt arbete och ska redovisa sin bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen och sammanhängande konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik . Försvarsberedningen kan bl.a. överväga möjligheten att vidare definiera nationella intressen. Anvisningar för Försvarsberedningens arbete efter lämnas . Regeringen kommer fortsätta följa försvarsomställningen noggrant för att kunna vidta de åtgärder som krävs. Frågan om långsiktig balans mellan ekonomi och verksamhet kommer att vara central både inom och inom Försvarsberedningen. Försvarsmaktens bedömning om kommande ekonomiska underskott föranleder behov av att, i en samlad process i , inleda ett arbete i syfte att skapa balans mellan verksamhet och ekonomi. Arbetet ska ge regeringen möjlighet att fatta strategiska beslut i syfte att genomföra huvudinriktningen i det senaste försvarsbeslutet. Vidare ska arbetet så långt möjligt samordnas processmässigt med arbetet inför en ny försvarspolitisk inriktningsproposition, inklusive Försvarsberedningens arbete. Regeringen har beslutat att en parlamentariskt sammansatt luftförsvarsutredning (dir. 2012:68) ska utreda, analysera och bedöma helheten och behoven inom luftförsvaret tiden . Uppdraget ska slutredovisas . De beslut som tas om flygstridskrafternas utveckling ska utgöra en grund för utredningen. 3.5.2.1Incidentberedskap och insatser nationellt Försvarsmakten ska upprätthålla nationell incidentberedskap. försvarsförmåga och förmåga till samverkan kommer att öka genom att försvaret får ökad användbarhet och tillgänglighet. Med tillgängliga och användbara förband kan Försvarsmakten med befintliga förmågor och resurser på ett bättre sätt än tidigare bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. Försvarsmaktens stöd till övriga samhället Försvarsmakten kan i många fall bistå det övriga samhället genom att delta i räddningsinsatser vid allvarliga olyckor samt genom stöd till civil verksamhet vid kriser. Utförandet av denna uppgift sker med befintlig förmåga och resurser i linje med den ansvarsprincip som ligger till grund för krisberedskapsarbetet. Regeringen anser att det inom denna ram finns anledning att utveckla och förbättra förutsättningarna för detta stöd. Utgångspunkten för arbetet bör vara arbetet inom samhällets krisberedskap med dess verktyg och principer. Försvarsmakten har ett ansvar enligt författning och i linje med ansvarsprincipen att samverka med andra för att möjliggöra att samhällets samlade resurser kan nyttjas effektivt vid hanteringen av en kris. Det finns anledning att se över hur Försvarsmakten på ett bättre sätt kan medverka i arbetet inom samhällets krisberedskap. Exempel på detta skulle kunna vara att Försvarsmakten ska delta i den planering som sker i samverkansområden och vid övningar. Det skulle enligt regeringens bedömning kunna bidra till att försvarsmaktens uppgift att lämna stöd till civila aktörer tydliggjordes utifrån vilka möjligheter som finns och hur ett stöd kan levereras. Användningen av i Försvarsmakten och inrättandet av regionala staber per ger goda möjligheter till samverkan med det civila samhället. Terrorhotet har aktualiserats både i samband med självmordsattentatet i och med terrordådet i . Sektorsövergripande planering och övning bör ske kontinuerligt, särskilt mellan polisen och Försvarsmakten. Regeringen avser att följa upp detta. Beredskap för insatser internationellt ska upprätthållas i enlighet med de anmälningar gjort till internationella styrkeregister inom FN, EU och Nato. Möjligheter till nya insatser, inklusive insatser inom ramen för FN, väntas öka i takt med att det svenska militära bidraget till ISAF reduceras. ISAF (Assistance Force, ) engagemang i är betydande och långsiktigt. Regeringens avsikt är att fortsatt bidra till ISAF. kommer det svenska engagemanget att fortsätta förändras från stridande förband till stödjande säkerhetsinsatser. Detta innebär en anpassning av det svenska militära bidraget, i syfte att tillhandahålla efterfrågat stöd till de afghanska säkerhetsstyrkorna (ANSF), i takt med att deras egen förmåga utvecklas. Det svenska bidraget planeras bestå av bl.a. chef, stab och förband. Bidraget innebär huvudsakligen stöd, utbildning och rådgivning till de afghanska säkerhetsstyrkorna, i syfte att implementera processen med att överlämna säkerhetsansvaret från ISAF till de afghanska myndigheterna, i enlighet med den afghanska regeringens målsättningar. Det svenska bidraget kommer även fortsatt att inkludera instruktörer vid olika utbildningscentrum (staber och funktionsskolor) som stöd till handledning, utbildning och uppbyggnad av de afghanska säkerhetsstyrkorna. En fortsatt samverkan med i insatsområdet eftersträvas, liksom en ytterligare fördjupad nordisk samverkan. Regeringen avser att förelägga förslag om fortsatt svenskt deltagande i ISAF. EUNAVFOR (Operation ) Operation utgör en viktig del av EU:s och breda engagemang för utveckling. har deltagit i insatsen med förband , samt även med ett bidrag från . Regeringens inriktning är att på nytt ska delta i insatsen . Regeringen har därför anvisat Försvarsmakten att förbereda och planera för ett nytt svenskt bidrag. Bidraget planeras omfatta med ombordbaserad helikopter, bordningsstyrka samt sjukvårdsförmåga. Vid behov och på förfrågan ska Försvarsmakten operativt kunna leda insatsen . Sjöröveri utgör ett fortsatt substantiellt hot mot säkerheten på och i . Operation syftar till att ge skydd åt fartyg som för FN:s världslivsmedels- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 programs (WFP) räkning transporterar mat till nödställda i , att skydda sårbara transporter, inklusive handelsfartyg, utanför samt vidta nödvändiga åtgärder, vilket inkluderar användning av våld, för att förebygga, avvärja och bekämpa sjöröveri och väpnade rån mot fartyg som kan komma att begås i de områden där insatsen genomförs. Ett svenskt bidrag till är ett led i långsiktiga och breda engagemang inom EU:s militära krishanteringsförmåga och i vårt stöd för utvecklingen i regionen. Insatsen bidrar även till att hålla sjövägar öppna för handelstrafik. Skyddet av strategiska flöden av råmaterial och varor har stor betydelse för och andra länders ekonomier. KFOR (Kosovo Force) I propositionen Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (KFOR) (prop. 2011/12:33) angavs att det svenska bidraget om ca 70 personer successivt ska avvecklas fram till utgången av . kommer fram till avvecklingen att behålla merparten av de uppgifter som styrkebidraget har, inte minst det regionala samordningsansvaret för fem samverkans- och observationsteam (LMT). Stöd till säkerhetssektorreform (SSR) och kapacitetsuppbyggande verksamhet bör vara långsiktig för att uppnå önskad effekt. planeras det försvarsrelaterade stödet till SSR och militär kapacitetsuppbyggnad att fortsätta genom insatser i bl.a. , , , (stöd till östafrikanska fredsstyrkan), (stöd till utbildning av den somaliska regeringens säkerhetsstyrkor) och på västra . I takt med att det svenska förbandsbidraget i Kosovo fasas ut bör en ökad ambitionsnivå avseende SSR-stöd antas. Regeringen ser positivt på ett fortsatt försvarsrelaterat SSR- och kapacitetsuppbyggnadsstöd i multilaterala fora, särskilt samordnat nordiskt och nordisktbaltiskt SSR-stöd. och mellan berörda myndigheter sker ett departements- och myndighetsöverskridande samarbete i SSR-frågor. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har anmält att som ramnation leda en av EU:s stridsgrupper i beredskap i enlighet med beslut (prop. 2011/12:84, bet. 2011/12:FöU8, rskr. 2011/12:266). Förberedelserna för har inletts. Regeringen bemyndigade Försvarsmakten att inleda planering och vidta förberedelser. Försvarsmakten kommer att fortsätta med planeringsarbetet och dialogen med EU och de länder som tecknat samarbetsavtal för den nordiska stridsgruppen. Regeringen redovisade i budgetpropositionen sin avsikt att ska bidra inom ramen för den stridsgrupp som står i beredskap med som ramnation. Enligt nuvarande planering kommer det svenska bidraget att bestå av en luftvärnsunderrättelsetropp, en artillerilokaliseringsradar, en enhet för indikering av kemiska, biologiska och nukleära hot, vissa stödfunktioner samt stabsofficerare. Regeringen kan konstatera att det pågår ett arbete inom EU i syfte att öka användbarheten liksom flexibiliteten i nyttjandet av EU:s stridsgrupper. EU:s utrikestjänst (EEAS) har sammanställt svar från EU:s medlemsstater utifrån ett frågeformulär om vad som i nationell planering eventuellt begränsar bidrag till eller insatser med EU:s stridsgrupper. Rapporten kan konstatera att det nuvarande konceptet för stridsgrupper är fortsatt giltigt. Konceptet är öppet för samarbete med FN; som överbryggande, inledande eller självständig snabbinsats till stöd för FN. Enligt EU- konceptet för stridsgrupperna ska de kunna genomföra ett brett spektrum av uppgifter, här ingår även att bidra till humanitära insatser, inklusive katastrofhjälp och stöd vid flyktingkatastrofer. En EU-stridsgrupps stöd till en humanitär insats ska vara efterfrågad av FN. Rapporten utgör utgångspunkten för fortsatta diskussioner. verkar för en bredare diskussion om EU:s roll som global aktör samt nyttjande av GSFP-instrumenten, inklusive EU:s stridsgrupper. Detta mot bakgrund av att politisk enighet anses vara avgörande för användandet av en stridsgrupp. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens bedömning: bör i huvudsak bestå av följande förband . It-försvarsförband med FM CERT 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Förklaring till tabellen: Tabellen visar för varje förbandstyp hur många förband som ska ingå i insatsorganisationen. 1)Utvecklas till 4 mekaniserade manöverbataljoner, 2 lätta mekaniserade manöverbataljoner och 3 stridsvagnskompanier 2)Utvecklas till lätt manöverbataljon 3)Utvecklas till manöverbataljon med amfibisk förmåga 4)Transport- och specialflygenhet utvecklas ur Ledningsflyggrupp ASC 890, transportflygdivision TP 84, central transportflygdivision samt signalspaningsflygdivision S102B som avvecklas Skälen för regeringens bedömning: har godkänt inriktningen för insatsorganisationens utformning, vilken ska intas till 2014 (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Försvarsmaktens förslag till förändringar avseende Försvarsmaktens telekommunikations- och informationssystemförband (FMTIS) redovisas i avsnittet om lednings- och underrättelseförband. Försvarsmaktens operativa förmåga och insatsorganisationens iståndsättande Försvarsmakten ska i enlighet med och regeringens försvarspolitiska inriktning ha en operativ förmåga och en planering som möjliggör för Försvarsmakten att genomföra omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Denna operativa förmåga ska uppnås enskilt och tillsammans med andra. Försvarsmaktens operativa förmåga ska möta kraven på ett användbart, tillgängligt och flexibelt försvar för insatser i , i och utanför närområdet. Försvarsmakten ska, med delar av insatsorganisationen, kunna påbörja en insats efter beslut. Huvuddelen av förbanden i insatsorganisationen bör normalt vara tillgängliga och inget förband bör normalt ha en beredskap överstigande . Vidare måste insatsorganisationens förband vara snabbt gripbara vid krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. Därför bör huvuddelen av insatsorganisationens förband vara tillgängliga efter beslut om höjd beredskap enligt 3 § lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap. Inget förband bör vid ett sådant beslut ha en beredskapstid som överstiger . Detta innebär enligt regeringens mening att chefer för krigsförbanden bör ha god kännedom om var förbandens materiel finns och vilken status materielen har. Försvarsmakten ska värdera och redovisa den samlade operativa förmågan och läget i övrigt i insatsorganisationen utifrån ställda uppgifter och gällande operativ planering. Värdering ska ske på förbandsnivå, taktisk nivå, operativ nivå och militärstrategisk nivå. fortsätter utvecklingen av en användbar och tillgänglig insatsorganisation som kontinuerligt har beredskap för och förmåga att genomföra insatser. tas ett viktigt steg i och med att materielen krigsplaceras i den nya insatsorganisationen (IO14).