prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — Totalt hade tolv textade svenska filmer biografpremiär . Den totala publiken på textade svenska filmer var ca 25 000 besökare, ungefär 2 000 besökare fler än 2010. I fördelningen av stödet prioriteras barn- och ungdomsfilm, som utfallet är beroende av det totala utbudet av barn- och ungdomsfilm och vilka filmer de sökande prioriterar. Av de tolv premiärsatta svenska långfilmer som visades med svensk text var tre barn- och ungdomsfilmer. speglar dock utbudet av svensk barn- och ungdomsfilm . Bevarande och tillgängliggörande av filmarvet vid samlar in och bevarar visningskopior av alla filmer som visats på biograf i . Antalet inkomna filmer och material var fler 2011 än närmast föregående år, bl.a. på grund av att filmlaboratorier och distributions- och produktionsbolag som digitaliserat sin verksamhet inte längre har bruk för analoga originalmaterial och visningskopior. har arbetet med att bevara arkivsamlingarna för framtiden intensifierats. Ett nytt kompaktarkiv med ett kontrollerat klimat optimerat för pappersmaterial har installerats i . är visningsverksamhet med uppdrag att hålla filmhistorien levande. ägde 441 visningar av arkivets kopior rum i , och , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Unga , som är satsning på filmhistoria för barn och ungdomar mellan , har fortsatt att locka en stor publik. invigdes webbplatsen , som är ett samarbetsprojekt mellan och Kungl. Filmer ur respektive institutions samlingar tillhandahålls gratis som en streamingtjänst över nätet. Främst rör det sig om filmer som annars sällan tillgängliggörs, i huvudsak kort- och dokumentärfilm, reklamfilm och annan sorts beställningsfilm, av stort intresse för såväl allmänhet som specialintresserade och forskare. Stort internationellt intresse för svenska filmer Svensk film fortsätter att vara mycket eftertraktad internationellt. Efterfrågan från utländska festivaler blir allt större och svenska filmer väckte stor uppmärksamhet och prisbelönades på några av världens mest prestigefulla festivaler som , , och . ökade även exporten av ny svensk film markant. Det såldes 21 nya svenska långfilmer till utlandet , jämfört med tio filmer 2010. Svensk spelfilm visades på 220 filmfestivaler runt världen, jämfört med 196 festivaler 2010. dokumentärfilm visades på 172 festivaler, jämfört med 117 festivaler 2010 och svensk kortfilm på ca 240 festivaler, en minskning från 275 festivaler 2010. Internationellt utbyte och samarbete EU:s Mediaprogram löper . Programmet omfattar stöd till utveckling, distribution och marknadsföring av europeisk film i syfte att stärka den europeiska audiovisuella branschens konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Den totala budgeten för programperioden är . tilldelades svenska projekt ca , varav utgjorde stöd till producenter och distributionsstöd. jämställdhetsmål är att stödet till svensk filmproduktion ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Målet har varit särskilt svårt att nå när det gäller regissörer, där andelen kvinnor legat på . Av de 38 svenska långfilmer (spel- och dokumentärfilm) som fick stöd av konsulent var andelen kvinnor bland regissörer , manusförfattare och producenter . Ökningen när det gäller andelen kvinnor bland regissörer bedöms dock vara tillfällig . En svagt uppåtgående trend kan dock ses . Antalet konsulentstödda filmer med kvinnor i nyckelpositioner har ökat jämfört med den förra filmavtalsperioden. Tabell 12.2 Andel kvinnor som regisserat, manusförfattat och producerat långa spelfilmer, med eller utan stöd från (i procent) 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen inledde en satsning på unga kvinnors filmskapande 2010. Syftet är att skapa möjligheter för långsiktiga nätverk och på annat sätt öka möjligheterna för unga kvinnliga filmskapare att etablera sig som filmare. fördelades till 13 projekt över hela landet. Därtill fördelades till en studie som ska mynna ut i konkreta åtgärdsförslag för ökad jämställdhet. Avsikten är att totalt avsätta ca . De statliga insatserna på området syftar till att öka bredden och mångfalden i filmutbudet och till att stimulera filmkulturen i landet. Det nya filmavtalet innebär att staten och film- och tv-branschen även fortsättningsvis tar ett gemensamt ansvar. Genom avtalet skapas långsiktiga och stabila spelregler för svensk film. Avsikten är att avtalet ska gälla . Digitaliseringen av distribution, visning och hantering av filmarvet är en högaktuell fråga. I snabb takt går landets biografer över till digital visning. Den största biografkedjan, , beräknas ha genomfört digitalisering av samtliga biografer . Regeringens satsning på digitalisering av biografer med bidrar till att mindre biografer runt om i landet kan anpassas till den nya digitala tekniken. Detta är en förutsättning för att dessa biografer ska kunna visa nyproducerade filmer och därmed leva vidare. Det finns fortfarande en obalans mellan män och kvinnor när det gäller fördelningen av filmstöd. För att förstärka jämställdhetsarbetet inledde regeringen en satsning på unga kvinnors filmskapande i s.k. växthusverksamhet med . Satsningen förstärktes med sammanlagt för perioden 20112014 och ytterligare anvisades i budgetpropositionen . Betydelsen av jämställdhet inom filmen tydliggörs även i det nya filmavtalet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används dels för stöd till svensk filmproduktion m.m. enligt det avtal som avses gälla fr.o.m. , dels för stöd till filmkulturella insatser utanför avtalets ram. Syftet med stödet är att främja värdefull svensk filmproduktion, spridning och visning av värdefull film samt bevarandet och tillgängliggörandet av filmer och material av kulturhistoriskt intresse. Syftet är också att verka för internationellt samarbete samt att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. Under anslaget beräknas även medel för filmstöd. Tabell 12.4 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 10:1 Filmstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget ökas med för att avsluta satsningen på digitalisering av biografer, dvs. totalt avsätts för detta ändamål 2013. Anslaget minskas med till följd av att en tidsbegränsad satsning avslutades . stärka statens bidrag till filmavtalet beräknar regeringen en anslagskredit om . tillförs anslaget , varav avser att täcka anslagskredit och resterande avser förstärkningen i filmavtalet. tillförs anslaget för filmavtalet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 10:1 Filmstöd . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna , Myndigheten för radio och tv, samt presstödet och stödet till taltidningar. Tabell 13.1 Utgiftsutveckling inom Medier utgiftsområde 17 Budgetförslagen avseende , presstödet och Myndigheten för radio och tv redovisas dock under utgiftsområde 1. 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 11:2 Forskning och dokumentation om medie- 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet 11:5 Stöd till taltidningar 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målen för området är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2008/09:1, utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). Bedömningen av resultatet inom området medier utgår bl.a. från: -bedömning huruvida programföretagen i allmänhetens tjänst har uppfyllt uppdraget i allmänhetens tjänst, -antalet tillstånds- och tillsynsärenden rörande radio och tv, -utbetalat presstöd i form av driftsstöd och distributionsstöd fördelat på antal tidningar, -antalet utgivna taltidningar, kostnader samt antalet abonnenter för dessa, -antalet beslut i och tv, -insatser för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan. 13.4.1 Radio och tv i allmänhetens tjänst Den nuvarande tillståndsperioden för programföretagen (), () och () inleddes och löper till och med . Enligt programföretagens sändningstillstånd ska verksamheten präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Sändningarna ska vara tillgängliga i hela landet och programmen ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. Programföretagen ska beakta programverksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och ge utrymme åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. Hänsyn ska tas till mediets särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt till tiden för sändning av programmen. beslut om riktlinjerna för radio och tv i allmänhetens tjänst för perioden 2013 (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61) innebär bl.a. ett tydligare uppdrag för programföretagen, en fördjupning av kulturutbudet i SR och SVT, en skärpning av reglerna för direkt sponsring i SVT och en förenkling av reglerna för indirekt sponsring. Därutöver ska SR och SVT bl.a. utveckla och vidga sitt kulturutbud samt höja ambitionsnivån när det gäller tv-program på teckenspråk och textning av tv-sändningar. beslut om medelstilldelning till programföretagen (prop. 2011/12:1, utg. omr. 17, bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74) inkluderar en särskild tilldelning på totalt från rundradiokontot i syfte att göra program ur arkiven tillgängliga för allmänheten. SR, SVT och UR redovisar till () och och tv vid Myndigheten för radio och tv hur uppdraget har genomförts. De senaste redovisningarna avser 2011, dvs. SR sänder FM-radio i fyra rikstäckande och 25 lokala radiokanaler. SR sänder också ett antal kanaler via digitalradio, som kan nås av av befolkningen. Härutöver har SR ett omfattande programutbud tillgängligt via webben. SR har nyhetsredaktioner på 35 orter. Av allmänproduktionen producerades utanför . Företaget använde till inköp av rättigheter och utomståendes medverkan, vilket är ungefär i nivå med . Tabell 13.2 radios programutbud i , fördelat på programområden Sänd tid i timmar Av tabellen ovan framgår hur SR:s förstasändningar i FM fördelade sig på olika programområden och 2010. Musik är den största kategorin och utgjorde, liksom 2010, av utbudet i FM-radio. När det gäller nyhetsverksamheten har antalet utrikeskorrespondenter ökat. startade SR ett utvecklingsprojekt på försök under drygt , webbkanalen , där direktsänd nyhetsradio sänds . Inom ramen för det utökade kulturuppdraget har SR satsat på samordning av resurser i de olika kulturprogrammen. På webben har en kulturguide som visar hela SR:s kulturutbud introducerats. har barnutbudet inneburit nya former för tillgänglighet och publikmedverkan. Särskilt fokus har lagts på att nå barn med funktionsnedsättning genom exempelvis bildsatta radioserier på webben. Hörbarhetsarbetet har främst bedrivits inom den ordinarie verksamheten vid varje kanal och redaktion. Tekniskt relaterade åtgärder har också genomförts, exempelvis har ljudprocessen för både FM och webbkanaler förbättrats. Ett ökat antal mångfaldsreportrar har förstärkt redaktionerna och medverkat till att förnya innehållet. Antalet program på nationella minoritetsspråk och invandrarspråk var något fler än 2010. SVT sänder tv-program i fem kanaler: SVT1, SVT2, SVTB, SVT24 och Kunskapskanalen, som sänds gemensamt med UR. SVT1 och SVT2 sänds även i högupplöst format (hd-tv). Majoriteten av SVT:s utbud finns också tillgängligt på internet och på andra plattformar genom SVT 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har ett arbete inletts med att tillgängliggöra för allmänheten. SVT:s utbud fördjupas och kompletteras genom text-tv samt text, bild och ljud på SVT:s webbplats som också finns tillgänglig via mobilnäten. Utlandskanalen SVT World sänds via satellit och ip-tv och ingår i SVT:s sidoverksamhet. Alla SVT-kanaler utom SVT World sänds okrypterade i marknätet. Tabell 13.3 programutbud, fördelat på utbudskategorier Sänd tid i timmar Som framgår av tabellen sändes totalt rikstäckande utbud i de fem programkanalerna . Av dessa var s.k. förstasändningar. I SVT World sändes totalt . Liksom 2010 utgjordes av det totala antalet sända timmar av egenproduktion. Andelen egenproducerade förstasändningar ökade från 2011. Av allmänproduktionen har sitt ursprung från produktionsorterna utanför . Antalet sändningstimmar i SVT World var oförändrat jämfört med . Av tabellen framgår också hur det rikssända utbudet fördelade sig på olika utbudskategorier . ökade utbudet av kultur och musik samt fiktion och fakta, medan underhållningsutbudet minskade något. Antalet sända timmar sport minskade kraftigt eftersom 2011 var ett betydligt mindre händelserikt år jämfört med som innehöll både och i fotboll. sände program för barn och ungdom, vilket är mer än 2010. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Detta inkluderar barnprogram på nationella minoritetsspråk. Totalt sändes på nationella minoritetsspråk och teckenspråk, vilket är en ökning jämfört med . Det har också skett en förbättring när det gäller att tillgodose behoven hos personer med funktionsnedsättning. Totalt textades av utbudet på svenska, jämfört 2010. För synskadade erbjöds uppläst textremsa för samtliga allmän-tv-sändningar i SVT1 och SVT2. Ett aktivt arbete med hörbarhet har också bedrivits. UR producerar utbildnings- och folkbildningsprogram. Programverksamheten omfattar utbildningsområdena förskola, skola, högskola samt övrig vuxenutbildning, inklusive folkbildning och lärarfortbildning. UR sänder sina program i SVT:s och SR:s kanaler. Sändningstiderna fastställs genom överenskommelser mellan bolagen. I Kunskapskanalen, som är en av UR och SVT gemensamt driven kanal, svarade UR för av utbudet . UR:s radio- och tv-program finns fritt tillgängliga på webben UR Play efter sändning. Skolor har också tillgång till materialet via mediecentraler, genom lån av programmen eller genom att titta eller lyssna strömmande via webben. Folkhögskolor och studieförbund samt universitet och högskolor har tillgång till företagets program via de slutna nätverken Folkbildningskanalen respektive UR Access. UR sände totalt tv , vilket är en ökning jämfört med . Antalet sända timmar i radio har däremot minskat 2010 2011. Antalet uppspelningar av såväl radiosom tv-program i UR Play har emellertid ökat markant , liksom uppspelningarna i slutna nätverk. gjordes en omfattande temasatsning på det arabiska språket. På lanserades en Språkportal med en särskild avdelning för nationella minoritetsspråk. En rad program för, om och med barn och ungdomar med intellektuella och neuropsykiatriska funktionsnedsättningar sändes . Utbudet inom teckenspråk med fokus på de äldre barnen har utvecklats. svensktextar UR all nyproduktion utom direktsända Lilla Aktuellt Skola samt språkprogrammen som av pedagogiska skäl sänds textade på sina respektive språk. och tv vid Myndigheten för radio och tv granskar SR:s, SVT:s och UR:s s.k. public service-redovisningar och bedömer om företagen uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst. senaste rapport (dnr Ku2012/979) avser företagens redovisningar . har vid sin bedömning haft som utgångspunkt att företagens sändningstillstånd omfattar sändningar i marknätet och att verksamheter som programföretagen bedriver på andra plattformar inte bidrar till uppfyllelsen av villkoren i sändningstillstånden. Enligt nämnden har det haft betydelse för bedömningen av hur företagen uppfyllt kraven på tillgänglighet för barn och unga med funktionsnedsättning, ungdomar som har teckenspråk som första språk, teckentolkning samt utvecklingen av programverksamheten för äldre barn och unga. Vid en sammantagen bedömning finner att programföretagen har uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst. På vissa specifika områden, särskilt programverksamheten för barn och unga, anser nämnden dock att villkoren i sändningstillstånden inte är uppfyllda. Enligt nämndens bedömning har inget av programföretagen uppfyllt kraven när det gäller utbud för barn och unga som tillhör språkgruppen chib. SR och SVT anses inte heller ha följt kraven avseende tillgänglighet till program för barn och unga med funktionsnedsättning. Nämnden anser vidare att SVT inte i tillräcklig utsträckning prioriterat utvecklingen av programverksamheten för äldre barn och unga eller uppfyllt kraven avseende utbud av nyheter samt kulturella och konstnärliga upplevelser för äldre barn och unga. SR anses inte ha uppfyllt villkoren avseende utbud av fakta för barn. Nämnden finner vidare att SVT inte har uppfyllt kraven på teckentolkning av program och program för ungdomar som har teckenspråk som första språk. UR anses inte uppfyllt kraven avseende program för barn i årskurs 46 som har teckenspråk som första språk. Slutligen anser att det råder tveksamhet kring om SVT uppfyllt kraven vad avser spegling av hela landet. Utifrån bedömer regeringen att SR, SVT och UR i huvudsak uppfyller sina uppdrag i allmänhetens tjänst. Regeringen noterar att den kritik som nämnden framfört på flera punkter är densamma som . Det rör i synnerhet kraven på programverksamhet för barn och unga och särskilt vad avser program för barn och unga som tillhör språkgruppen chib. Även den kritik som tidigare riktats mot SVT när det gäller kraven på teckentolkning av program upprepas. Regeringen noterar dock att bedömningar avser företagens kärnverksamhet, dvs. den verksamhet som omfattas av sändningstillstånden och som är att producera och sända program i marksänd tv och radio. De verksamheter som programföretagen bedriver på andra plattformar, till exempel webben, anser nämnden inte bidrar till att uppfylla de förpliktelser som programföretagen har enligt sändningstillstånden. , som har haft i uppdrag att utarbeta ett underlag om radio och tv i allmänhetens tjänst, lämnade sitt betänkande (SOU 2012:59) . Kommitténs uppdrag har bl.a. omfattat de områden där nämnden pekat på brister i programföretagens uppfyllelse av uppdraget i allmänhetens tjänst. Nämndens bedömningar kommer att beaktas i den fortsatta beredningen av underlaget inför nästa tillståndsperiod. 13.4.2Utbyte av tv-sändningar mellan och Det svenskfinska tv-utbytet bedrivs i enlighet med en princip om ömsesidighet. skjuter till medel för att tillhandahålla en svensk programkanal till , för distribution i marknätet av en finsk programkanal i och för att täcka övriga kostnader i samband med utsändningen av den finska programkanalen i . svarar för motsvarande kostnader för utsändningen av en svensk programkanal i och för överföringen av en finsk programkanal till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 SVT ansvarar för överföringen av SVT World till . har sändningstillstånd för den finska kanalen TV för perioden till . Sändningsområdet omfattar sändare i , , och . Kanalen finns också tillgänglig i kabel-tv i det aktuella sändningsområdet. Utbytet av tv-sändningar mellan och fungerar väl. Frågor om regleringen av SVT:s och Sverigefinska Riksförbundets verksamheter på området kan komma att aktualiseras inför kommande tillståndsperioder. 13.4.3 Kommersiell radio och tv Radio- och tv-lagen (2010:696), som trädde i kraft , innehåller bl.a. bestämmelser om tillståndsgivning i marknätet och reklam, sponsring och produktplacering. I radio- och tv-lagen finns också regler om ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning när det gäller tv och beställ-tv genom textning, tolkning och liknande teknik. Reglerna gäller tjänster som tillhandahålls på annat sätt än genom tråd, dvs. via marknät och satellit. Myndigheten för radio och tv beslutar i vilken omfattning en tjänst ska vara tillgänglig när det gäller verksamhet som inte finansieras med radio- och tv-avgiften. Myndigheten beslutade att programföretag som sänder via marknät och satellit till får en generell skyldighet att främja tillgänglighet till tvsändningar för personer med funktionsnedsättning genom textning, tolkning och uppläst text. gäller enligt beslutet särskilda, gradvis ökade krav på att tillgängliggöra ljud och bild för personer med funktionsnedsättning i programtjänsterna TV4, TV4 Plus (numera 7 En del av TV4-Gruppen), TV4 Fakta och TV4 Sport. I beslutet har hänsyn tagits bl.a. till programföretagens finansiella förutsättningar. Den leverantör av medietjänster som ålagts 13.4.5 Presstöd ResultatSyftet med presstödet är att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Presstödet, som lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd, har uppgått till totalt 565,1 miljoner kronor.Tabell 13.4 med driftsstöd 20092011 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 generella eller särskilda skyldigheter för pro- 13.4.4 Lokal icke-kommersiell radio och tv gramtjänster ska rapportera hur skyldig- heterna har uppfyllts. Med hänsyn till att pro- gramtjänsterna och tittartidsandelarna kan för- väntas variera som beslutet av- Närradion är det lokala föreningslivets radio. ser kommer Myndigheten för radio och tv att utgången av 2011 fanns det 863 föreningar som göra en årlig omprövning av vilka program- Dessa fördelades på 157 tjänster som ska omfattas av respektive skyldig- sändningsområden som i de flesta fall omfattar Det fanns 25 förord- har, vid sidan av SVT och UR, 44 nade lokala kabelsändarorganisationer i . nationella och 6 lokala tv-kanaler haft tillstånd att sända i marknätet. Sju av de nationella kanalerna sänds med högupplöst bild (hd-tv), övriga sänds med standardupplöst bild. 2012 beslutade Myndigheten för radio och tv om Lokal icke-kommersiell radio och tv är sändningstillstånd för ytterligare fem nationella betydelsefulla för att olika intressen och åsikter och en lokal tv-kanal. Tillstånden gäller från och ska kunna göra sig hörda och främjar på så sätt med och avser alla standard- yttrandefrihet och mångfald i samhället. Med anledning av att det framkommit upp- Analog kommersiell radio har gifter om att närradiotillstånd används i vinst- sänts i 52 områden med sammanlagt 103 till- syfte har regeringen gett Genom radio- och tv-lagen har det även Myndigheten för radio och tv i uppdrag att införts regler om digitala kommersiella radio- kartlägga i vilken utsträckning detta förekommer Myndigheten för radio och tv har i och att, om det bedöms motiverat, föreslå regel- utlyst lediga tillstånd för digital ändringar eller andra åtgärder i syfte att mot- verka sådan användning (dnr Ku2011/1922). Genom radio- och tv-lagen skapas goda villkor för företag på radio- och tv-marknaderna och förbättras tillgängligheten till tv-innehåll för personer med funktionsnedsättning. Regeringen har lämnat förslag om vissa ändringar i radio- och tv-lagen (prop. 2011/12:151). I propositionen föreslås att lagens bestämmelser om att tv-sändningar i viss utsträckning ska göras tillgängliga för personer med funktionsnedsättning ska gälla även för tvsändningar i tråd, dvs. sändningar i kabel- och ipnät. Förslag lämnas också om att det ska vara tillåtet med annonsavbrott som är kortare än en minut i direktsända sportevenemang. I övriga tvsändningar föreslås detta vara tillåtet endast om det föreligger synnerliga skäl. 1-2 nr/vecka 3-5 nr/vecka 6-7 nr/vecka Driftsstödet har uppgått till och betalats ut till 89 tidningar, varav 23 är hög- och medelfrekventa (37 nr/vecka) och 66 lågfrekventa (12 nr/vecka). Tabell 13.5 och exemplar med distributionsstöd samt kostnader 20092011 Kostnad (mnkr) betalades 65,3 miljoner konor ut i distributionsstöd till 135 tidningar, varav 99 är hög- och medelfrekventa och 36 lågfrekventa. fanns det, enligt , 181 unika dagstidningstitlar. Detta innebär att knappt hälften (89) av landets dagstidningar hade driftsstöd medan knappt tre fjärdedelar (135) hade distributionsstöd . Antalet tidningstitlar uppgick till 180 . Dagstidningarnas sammanlagda upplaga har minskat .