prop · H0031d11 · 2012-09-20 00:00:00 — Enligt regeringens bedömning har satsning på jämställdhet som riktat sig till de nationella minoriteterna bidragit till en ökad medvetenhet bland grupperna och att ett mer systematiskt jämställdhetsarbete påbörjats. Det har också bidragit till viktigt erfarenhetsutbyte mellan minoritetsgrupperna. Regeringens strategi för romsk inkludering (skr. 2011/12:56) är en förstärkning av minoritetspolitiken, för vilken regeringen avsatt 20122015. Hela genomförandet av strategin bör präglas av romsk delaktighet och romskt inflytande med inriktning på förstärkt genomförande och kontinuerlig uppföljning av romers tillgång till de mänskliga rättigheterna. Strategin bygger dels på slutbetänkandet från Delegationen för romska frågor (SOU 2010:55), dels på synpunkter från remissyttranden och samrådsmöten med romska företrädare. Regeringens bedömning är att den vitbok om romer som tas fram inom medverkar till strategins legitimitet. Med syfte att nå det minoritetspolitiska målet, att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så de hålls levande, beslutade regeringen en strategi för minoritetspolitiken (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Genomförandet av strategin kommer att fortsätta . I det ingår att hantera de brister som identifierats av reformen i syfte att säkerställa genomförandet av strategin och efterlevnaden av minoritetskonventioner. har en särskild strategi för romsk inkludering presenterats. Den genomförs inom ramen för den minoritetspolitiska strategin men redovisas separat nedan. Det är viktigt att arbetet för att motverka diskriminering och utsatthet bland nationella minoriteter fortsätter. Detta är särskilt angeläget avseende den romska gruppen, där social och ekonomisk utsatthet är mer förekommande än hos majoritetsbefolkningen. Den judiska befolkningens utsatthet är en viktig fråga att hantera. Undersökningar visar att trots att toleransen ökar i samhället, har antisemitiska åsikter inte minskat i samma omfattning. Den judiska minoriteten utsätts för antisemitiska hatbrott och trakasserier vilket även drabbar barnen. Som tidigare nämnts avsattes särskilda medel för att stärka säkerheten för den judiska minoriteten . Regeringen avser att följa upp denna insats genom den slutrapport som ska lämnas . Romer utsätts för hatbrott. Regeringen samarbetar med för att motverka antiziganism och avser att genomföra ett rundabordet samtal kring detta. Regeringen vill betona att antisemitiska yttringar och annat negativt bemötande som grundar sig på rasistiska föreställningar aldrig är acceptabla i ett demokratiskt samhälle. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att få fram den kunskap och det underlag som behövs för regeringens fortsatta ställningstaganden om behovet av ytterligare åtgärder på området. Regeringen har bl.a. tillsatt en särskild utredare 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 med uppdrag att föreslå hur arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans kan effektiviseras (A 2011:02). På jämställdhetsområdet pågår insatser för de nationella minoriteterna i enlighet med uppdrag att fördela projektbidrag för att stärka jämställdhetsarbetet bland de nationella minoriteternas organisationer . kommer även fortsättningsvis att delta aktivt i det internationella arbetet för att bekämpa diskriminering av romer och för att öka romers sociala och ekonomiska inkludering i samhället. Fungerande samråd mellan företrädare för de nationella minoriteterna och förvaltningsmyndigheter har visat sig ha avgörande betydelse för ett lyckat genomförande av minoritetspolitiken. Genom samråd kan minoriteternas delaktighet förbättras och det ger beslutsfattare bättre beslutsunderlag för det minoritetspolitiska arbetet. Det ger förbättrade möjligheter till en samsyn om vilka frågor som behöver prioriteras på det lokala planet. Regeringen anser att det minoritetspolitiska reformarbetet ska ske i dialog med de nationella minoriteterna. Inom förvaltningsområdena har samrådsformer etablerats i de flesta kommuner. Arbetet med att utveckla formerna för samråd och dess funktion bör fortsätta i syfte att nå en mer jämbördig process mellan minoriteter och förvaltningsmyndigheter. Det lagstadgade grundskyddet utgör en minimistandard för minoritetsarbetet. Det innebär bl.a. att myndigheter, kommuner och landsting ska genomföra samråd i frågor som berör de nationella minoriteterna och att det allmänna har ett ansvar för att främja bevarandet av de nationella minoritetsspråken. Liksom kommer uppföljningsarbetet framgent att ha fokus på grundskyddet i de kommuner som är utanför förvaltningsområdena. Inom ramen för det lokala arbetet behöver också arbetet med att öka kunskapen om de nationella minoriteterna och minoritetsrättigheter fortsätta. i och kommer därför även fortsättningsvis att tilldelas resurser för att arbeta 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 med informations- och kunskapshöjande insatser. Språk och kulturell identitet I flera kommuner inom förvaltningsområdena har kartläggningar gjorts och insatser påbörjats för att främja minoritetsspråken. Statsbidraget ger kommunerna och landstingen möjligheter att vidta olika åtgärder för att öka användningen av minoritetsspråken. Det är enligt regeringens mening glädjande att så många kommuner vill ta ansvar i det minoritetspolitiska arbetet. Det är därför av största vikt att statsbidragen används effektivt och direkt kopplas till de merkostnader som uppkommer på grund av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Det innebär att resurserna bl.a. ska användas på ett sådant sätt att intresset för revitalisering ökar och att barns möjligheter att tillägna sig minoritetsspråket stärks. och i ska , som en del i sitt uppföljningsansvar, utarbeta en plan för hur genomförandet av reformen ska kunna utvecklas lokalt och regionalt när det gäller språk och kulturell identitet. För att även på nationell nivå aktivt främja genomförandet av reformen har regeringen för avsikt att ge flera av de elva myndigheter, som haft ett generellt uppdrag att följa upp och analysera sina insatser utifrån de minoritetspolitiska målen, förnyade och mer riktade uppdrag inom ramen för sina respektive ansvarsområden. Ett antal kommuner har visat ett ökat intresse för det minoritetspolitiska arbetet och den lagstadgade möjligheten till frivillig anslutning till ett förvaltningsområde. Intresset har bl.a. varit ett resultat av ett aktivt minoritetsarbete på lokal nivå. Regeringen kommer att fortsätta utvidgningen av förvaltningsområdena genom att möjliggöra att fler kommuner kan ansluta sig. Detta kommer bidra till att fler enskilda kommer att omfattas av det förstärkta minoritetsskyddet . Revitaliseringen av de nationella minoritetsspråken har tagit flera steg framåt och medvetenheten om de nationella minoritetsspråkens utsatta situation har ökat. Revitalisering är ett långsiktigt arbete och en rad insatser kan komma att behövas innan de mest hotade minoritetsspråkens situation stabiliserats. De nationella minoriteterna behöver verktyg för att själva kunna arbeta med att återta språken. Ett stort antal revitaliseringsprojekt har påbörjats av de nationella minoriteterna. Det stora intresset visar att viljan att revitalisera minoritetsspråken är stark bland minoriteterna. De samiska språkcentrens arbete är centrala för att utveckla metoder för revitalisering, för att sprida kunskap om metoder och verktyg samt för att inspirera och stödja samer att återta sitt språk. En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering I regeringens skrivelse En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 20122032 (skr. 2011/12:56) har ramarna för det fortsatta arbetet för att säkerställa bättre genomförande av romers mänskliga rättigheter fastställts. Ett arbete har påbörjats för att succesivt bygga upp ett system för att på nationell nivå kunna följa upp utvecklingen avseende romers inkludering under de år strategin gäller. Detta arbete kommer att fortsätta under . Genomförandet av den pilotverksamhet för romsk inkludering som ska pågå i fem kommuner 20122015 har påbörjats. En första rapport om utvecklingen i pilotverksamheten kommer att lämnas till . Ett antal andra uppdrag som lämnats kommer också att delvis återrapporteras . ska därutöver arbetet med vitboken avslutas. En första bild av strategins genomförande kommer således att kunna ges i nästa budgetproposition. För att uppmärksamma romsk kultur m.m. avser regeringen att följa upp de särskilda satsningar som gjorts med anledning av att det är romernas ankomst i först noterades. 10.6.17:1 Åtgärder för nationella minoriteter Tabell 10.2 Anslagsutveckling 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för åtgärder för nationella minoriteter såsom statsbidrag till kommuner och landsting i språkliga förvaltningsområden. Anslaget används även för i och kostnader för uppföljning enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Anslaget ökas med för att finansiera statsbidrag till de kommuner som genom särskilt regeringsbeslut ansluts till de språkliga förvaltningsområdena. Mot ovanstående bakgrund föreslår regeringen att anvisas under anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 10.3 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 10.6.27:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Tabell 10.4 Anslagsutveckling 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för samordning och utvecklingsarbete rörande romers rättigheter och livsvillkor. fördes anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer upp på statsbudgeten. Det innebär att det inte finns något utfall . Mellan 20122015 tillförs anslaget för att finansiera en satsning för den nationella minoriteten romer. Mot ovanstående bakgrund föreslår regeringen att anvisas under anslag 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 10.5 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 7:2 Åtgärder för nationella minoriteten romer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Kapitlet omfattar dagspress, radio och television. Området är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I den del av budgetpropositionen som behandlar det senare utgiftsområdet återfinns en mer utförlig beskrivning och analys av medieområdet. Tabell 11.1 Anslagsutveckling 8:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 572 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 571 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 572 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. Tabell 11.2 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 8:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:1 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 11.3 Anslagsutveckling 8:2 Presstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till dagspressen. Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för stödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Tabell 11.4 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 8:2 Presstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. anvisas under anslaget 8:2 Presstöd . och 2016 beräknas anslaget 11.2.3 8:3 Myndigheten för radio och tv Tabell 11.5 Anslagsutveckling 8:3 Myndigheten för radio och tv 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 25 024 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 025 tkr prisnivå. 4Motsvarar 25 024 tkr prisnivå. Anslaget används för Myndigheten för radio och tv:s förvaltningskostnader. Myndigheten ansvarar för bl.a. tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och tv-sändningar riktade till allmänheten, för granskning och tillsyn av programföretagen samt för att följa utländska radio- och tv-sändningar som riktas till den svenska allmänheten. Tabell 11.6 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 8:3 Myndigheten för radio och tv Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Delar av verksamheten vid Myndigheten för radio och tv finansieras genom att medel anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. föreslås att 7 660 000 kronor delfinansierar myndighetens verksamhet (se utgiftsområde 17, avsnitt 13.7). Anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 11.7 Offentligrättslig verksamhet Lokalradioavgift (som inte får Tabell 11.8 Offentligrättslig verksamhet Särskild avgift och viten (som inte får 1 Att lämna en prognos för särskilda avgifter och utdömda viten är inte möjligt då dessa är beroende av framtida beslut av och tv och domstolsutslag. Myndigheten för radio och tv ansvarar för inkassering och eventuell indrivning av särskild avgift enligt radio- och tv-lagen. inkasserades sammanlagt i särskilda avgifter. Tabell 11.9 Offentligrättslig verksamhet Avgifter för tillstånd att sända tv samt digital kommersiell radio (som inte får 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Möjligheten att utlysa och meddela tillstånd för marksänd tv är beroende av hur stort frekvensutrymme som fördelats för sådana sändningar. Hur många tillstånd som kan meddelas är också beroende av hur det tillgängliga utrymmet fördelats mellan olika tjänster och tekniska lösningar. För att åstadkomma ett ändamålsenligt system för myndighetens tillståndshantering föreslås att bemyndigar regeringen att disponera de avgifter som tas ut för tillståndshanteringen. Regeringen avser att låta Myndigheten för radio och tv disponera dessa avgifter direkt. Regeringen beslutar om avgifternas storlek. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 1Från och med 2012 endast direkta kostnader. Myndigheten för radio och tv ansvarar för att utfärda utgivningsbevis för webbsidor m.m. En ansökningsavgift om per ansökan eller ändringsansökan tas ut enligt förordningen (2002:916) om avgifter i vissa yttrandefrihetsärenden. Verksamheten är avgiftsfinansierad och målet är att avgifterna ska täcka myndighetens direkta kostnader fullt ut. Myndigheten för radio och tv arbetar aktivt med att informera om möjligheten att söka utgivningsbevis för att på detta sätt öka avgiftsintäkterna. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 11.3Avgifter för ansökningar om tillstånd att sända tv samt digital kommersiell radio Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att disponera de avgifter som tas ut för att finansiera Myndigheten för radio och tv:s kostnader för handläggningen av ansökningar om att sända tv samt ansökningar om att sända digital kommersiell radio. Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för radio och tv får enligt radio- och tv-lagen (210:696) ta ut en avgift av den som hos myndigheten ansöker om tillstånd att sända tv eller tillstånd att sända digital kommersiell radio. Avgiften ska motsvara myndighetens kostnader för handläggningen av ärendena. Intäkterna för avgifterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Myndigheten för radio och tv kommer att inleda en tillståndsprocess för tv. Avgiften ska enligt myndigheten uppgå till per ansökan och de sammanlagda avgiftsintäkterna kommer enligt myndighetens prognos uppgå till . Kostnaderna för myndighetens tillståndsgivning är beroende av tillgängligt sändningsutrymme och antalet ansökningar som kommer in varierar i regel kraftigt . Detta har hanterats genom att anslaget engångsvis har tillförts medel för att täcka kostnader för tillståndsgivningen. Denna finansieringsmodell är inte ändamålsenlig, bl.a. mot bakgrund av att kostnaderna kan vara svåra att närmare förutse. En modell där myndigheten istället får disponera avgiftsintäkterna till täckande av kostnaderna för handläggningen av ansökningsärenden skulle vara mer ändamålsenlig och effektiv. En sådan modell har stöd i de riktlinjer som gäller enligt budgetlagen (2011:203). Specialdestination av inkomster från belastande avgifter ska kunna ske om det är avgifter i en verksamhet vars omfattning styrs av efterfrågan, även om denna föranleds av ett rättsligt tvång. Vidare att verksamhetens intäkter, kostnader och resultat särredovisas och framgår av myndighetens årsredovisning, specialdestinationen motiveras av att den främjar möjligheterna till hög effektivitet och service i verksamheten, en god styrning och kontroll av verksamheten kan säkerställas, samt utgiftstaket justeras så att det behåller den avsedda finansiella stramheten (prop. 2010/11:40). Regeringen anser därför att bör bemyndiga regeringen att disponera de avgifter som tas ut för att finansiera Myndigheten för radio och tv:s kostnader för handläggningen av ansökningar om att sända tv samt ansökningar om att sända digital kommersiell radio. Regeringen avser att låta Myndigheten för radio och tv disponera dessa avgifter direkt. Regeringen beslutar om avgifternas storlek. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 12 Sieps samt EU-information Området omfattar den forsknings- och analysverksamhet som bedrivs av för europapolitiska studier (Sieps). Inom detta område finansieras vidare verksamhet gällande information om EU och om utvecklingen av samarbetet inom unionen. Sieps, är en myndighet under regeringen vars målsättning är att ta fram forskning och analys som rör utvecklingen inom EU, göra forskningsrapporter, analyser och andra underlag tillgängliga för beslutsfattare på olika nivåer samt aktivt delta i och skapa internationellt forskningsutbyte. Forskningen vid Sieps bedrivs inom sex övergripande tema eller ramprojekt som är fleråriga. Inom varje ramprojekt ryms ett antal olika delområden. har de flesta forskningsrapporterna från Sieps tagits fram inom ramprojekten medlemsstaterna och europeisk integration, ekonomisk politik i samt EU:s inre marknad och den fria rörlighetens utmaningar. publicerades totalt 25 forskningsbaserade rapporter och analyser vilket är något fler är under . En viktig del i Sieps arbete är att nå ut med forskningsresultat. I detta utgör de öppna seminarierna en väsentlig del där forskningsresultat som framkommit i rapporter och analyser presenteras, diskuteras och analyseras. Paneldeltagare vid seminarierna är forskare, beslutsfattare och högre tjänstemän. anordnades totalt 26 seminarier i Sieps regi vilket ska jämföras med 21 respektive 25 under verksamhetsåren 2010 och 2009. Sieps deltar i ett antal nationella och internationella nätverk. Genom deltagande i dessa nätverk sprider Sieps svensk forskning i andra länder och för in resultat från europeisk forskning i den svenska debatten. Sieps har även bildat ett akademiskt nätverk av svenska och internationella forskare som lämnar värdefulla bidrag till verksamheten genom utbyte mellan myndigheten och forskare i och utanför . De väsentliga kvantitativa indikatorerna för Sieps verksamhet pekade under uppåt eller låg på samma nivå i jämförelse med 2010. Det gäller antalet forskningsbaserade rapporter, tal och föredrag från större konferenser, europapolitiska analyser, avlämnade remissvar, utskick av publikationer, seminarier, antal deltagare i seminarier samt antal unika besökare på myndighetens webbplats. En ny och viktig del är de seminarier som anordnas internt i . fortsatte Sieps satsningen på att sprida och tillgängliggöra svensk forskning på området. Ett ökat antal mottagare som erhåller utskick av rapporter utgör en viktig del i detta. Vidare har webbplatsen utvecklats till ett centralt verktyg för spridningen av Sieps forskning och analys. På webbplatsen finns publikationer tillgängliga för kostnadsfri nedladdning och är en väl fungerande biblioteksdatabas. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 12.2.1 Analys och slutsatser Forsknings- och publikationsverksamheten har varit på en fortsatt hög nivå. Det är positivt att åtgärder för kvalitetssäkring vidmakthålls, vilket är betydelsefullt för Sieps trovärdighet. Ett kvitto på att Sieps håller en hög nivå vad gäller kvalitetssäkring framkom i ett betänkande från utredning om kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter (SOU 2012:20). Utredarna anser att Sieps har en fullgod kvalitetssäkring när det gäller interna och externa forskningsprojekt och konstaterar att myndigheten arbetar med många olika kvalitetssäkringsprocesser, vilket bl.a. innefattar extern granskning av projekten innan beslut fattas. Sieps har framgångsrikt genomfört de uppdrag som regleras i instruktionen för myndigheten och de målsättningar som gäller har uppfyllts. Det har skett parallellt med förändringar och förbättringar i myndighetens verksamhet. Vidare har särskilt satsningen på förbättrad spridning genom publikationer och seminarier givit resultat. Sammantaget kan konstateras att med samma resurstilldelning har Sieps ökat nivån på de prestationer som myndigheten har att utföra. Av anslaget är avsedda att användas för EU-information. Regeringen beslutade att anslå dessa medel för att göra en särskild satsning på förstärkta folkbildningsinsatser avseende EU. verkställde satsningen och insatserna genomfördes genom studieförbund och folkhögskolor. Insatserna koncentrerades till ett fåtal tydligt avgränsade teman som bedömdes ha särskilt goda förutsättning för att öka allmänhetens kunskap om EU. var dessa teman följande; hur underlättas den fria rörligheten för EU:s invånare, på vilket sätt rättighetsstadgan bättre kan värna de mänskliga rättigheterna i EU, hur medborgarinitiativet kan användas samt hur det europeiska samarbetet kan bidra till att lösa klimatfrågan. Tretton olika projekt beviljades bidrag . Efter att den treåriga satsningen via avslutats tas de tillgängliga medlen för EU-information i stället i anspråk för andra kommunikationsinsatser på EU-området. Regeringen har beslutat att under avsätta från EU- informationsdelen av anslaget för insatser som syftar till att öka kunskaperna om EU:s institutioner som arbetsgivare.