prop · GZ03166 · 2012-06-27 00:00:00 — De verksamheter som byggts upp inom mödravården och barnhälso- vården är viktiga i arbetet med att främja hälsa och förebygga sjukdom. Skolans roll i det hälsofrämjande arbetet är i första hand att undanröja hinder för lärande och utveckling för varje elev. En god hälsa är en grundförutsättning för elevens lärande. Förskolan och skolan bidrar till att främja barns och ungdomars hälsa, bl.a. genom en samlad elevhälsa som arbetar hälsofrämjande och förebyggande. Skolan ska också ge eleverna möjlighet till fysisk aktivitet i vardagen, näringsriktiga måltider och kunskapsmässiga förutsättningar att utveckla goda levnadsvanor. Regeringen har genomfört en rad insatser för att stödja skolornas arbete med elevernas kunskapsutveckling och att tidigt upptäcka elever som är i behov av särskilt stöd. Barn och unga som av olika skäl far illa eller riskerar att fara illa behö- ver samhällets stöd inom flera områden. Kommunernas socialtjänst har en central roll när det gäller att erbjuda barn och unga de insatser och den vård de behöver för att växa upp och utvecklas gynnsamt. 2011/12:166 insatser måste därför vara baserade på kunskap och i utredningsarbetet bör barnet synliggöras på ett bättre sätt än vad som sker . Kunskapen behöver öka om vad det t.ex. innebär för barn när en förälder missbrukar, har psykiska svårigheter, lider av en allvarlig sjukdom eller när det förekommer våld i familjen. Framför allt behövs ökade kunskaper om vilka insatser som barn i dessa situationer behöver. Flera faktorer påverkar barnen negativt. Dit hör den egna oron, förändringar i vardagen, orimligt stort ansvarstagande och svåra upplevelser samt föräldrars minskade möjligheter att ge barnen stöd. Därför behövs ett barn- och föräldraperspektiv i verksamheter som möter barn och föräldrar. Hälso- och sjukvården har dessutom ett lagstadgat ansvar att beakta barns behov av information, råd och stöd i dessa situationer. Exempel på åtgärd: Nationell strategi för ett utvecklat föräldra- stöd en vinst för alla. En trygg anknytning till och ett gott samspel med föräldrarna skapar förutsättningar för goda uppväxtvillkor och en god fysisk och psykisk hälsa under uppväxten och även senare i livet. För att stärka och utveckla stödet till föräldrar under barnets hela uppväxttid presenterade regeringen Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd en vinst för alla. För att uppnå målet i föräldrastödsstrate- gin har regeringen för perioden 20092013 avsatt sammanlagt 140 miljo- ner kronor i stimulansmedel till kommuner i syfte att vinna nytt kunnande på området och stimulera det lokala föräldrastödet i enlighet med strategins definition. Se vidare i avsnitt 4.7.2. 3.2Stöd För att underlätta hälsosamma val En modern folkhälsopolitik bör bidra till att skapa verktyg för att öka den inre motivationen. Det kan ske dels genom att stödja utvecklingen av konkreta hjälpmedel för att följa den egna hälsoutvecklingen, dels genom att förmedla kunskap och insikt som gör det möjligt för människor att fatta självständiga hälsobeslut baserade på fakta och utveckla sådana färdigheter som krävs för en hälsosam livsstil. Hälsosamma val förut- sätter tillgång till saklig information och kunskap och att den miljö personen befinner sig i erbjuder ett utbud av hälsosamma alternativ. För att kunna nå så många individer som möjligt bör informationen och kunskapen vid behov förmedlas även på andra språk än svenska, där- ibland de nationella minoritetsspråken. Att inspirera människor till hälsosamma levnadsvanor handlar med denna utgångspunkt om att verka för tillgång till evidensbaserad kunskap och stöd. Exempelvis innebär en hälsofrämjande och sjukdomsföre- byggande hälso- och sjukvård och omsorg att vårdgivaren erbjuder kun- skap, råd och stöd som ger patienten och brukaren förutsättningar att öka kontrollen över sin egen hälsa och bibehålla den. Kunskaper om de skill- nader i hälsa som råder för olika grupper i samhället kan bidra till vård- givarens möjlighet att ge patienten och brukaren bra stöd. En förändring av levnadsvanor förutsätter också att hälsosamma alternativ finns till- gängliga. Exempelvis stöds vardagsmotion i form av att cykla till arbetet av att det finns säkra och attraktiva cykelvägar. nadsvanor skapas förutsättningar för att människor ska kunna utveckla Skr. 2011/12:166 sin fulla potential och livskvalitet. Exempel på åtgärd: Hälsokonto på internet. Att själv kunna inhämta relevant information, dokumentera och följa upp sin egen hälsa samt hålla reda på viktiga uppgifter möjliggörs genom ett individuellt elek- troniskt hälsokonto. Ett individuellt hälsokonto är en säker elektronisk lagringsplats som erbjuds den enskilde för att samla och lagra viktig hälsoinformation om sig själv. Den enskilde bestämmer själv vilken in- formation som ska laddas ned och lagras samt även vilken information som man eventuellt vill dela med sin vårdgivare eller sina anhöriga. Exempel på hälsoorienterade användningsområden är applikationer för uppföljning av egenvård och friskvård via hälso- eller träningsdagbok. Se vidare i avsnitt 4.1.1. 3.3Skydd Ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot Medborgarna i ett modernt samhälle förväntar sig ett skydd mot allvar- liga smittsamma sjukdomar och andra allvarliga hälsohot. Området smitt- skydd och skydd mot hälsohot handlar om åtgärder som vidtas av sam- hället för att skydda befolkningen mot smittsamma sjukdomar eller andra hälsohot. Ett stort antal åtgärder som vidtagits i modern tid inom detta område har bidragit till en förbättrad folkhälsa. Den viktigaste insatsen är att förhindra att människor som utsätts för smitta blir sjuka. Det är lätt att glömma bort att ett lyckat förebyggande arbete riskerar att osynliggöra själva problemet vilket kan leda till mindre förståelse för vikten av förebyggande arbete. För att upprätthålla ett gott skydd måste det förebyggande arbetet upprätthållas. Spridningspotenti- alen för smittsamma sjukdomar innebär att bekämpningsstrategier ofta utgår från ett befolkningsperspektiv och inte enbart från enskilda in- dividuella åtgärder. Utvecklingen och spridningen av bakterier som är resistenta mot anti- biotika är ett växande globalt hälsohot. Trots åtgärder i , och ett bra läge jämfört med andra länder, är risken stor att kommer att påverkas av ett sämre läge på global nivå. Insatser måste därför prioriteras så att inte antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner blir en allt större samhällsrisk och hotar effektiv sjukvård. Bristande hygien inom vård och omsorg måste få mer uppmärksamhet eftersom detta bidrar till spridning av antibiotikaresistens. Exempel på åtgärd: Motverka utbredningen av antibiotikaresi- stens genom ökad patientsäkerhet. Regeringen och Kom- muner och Landsting har genom en skriftlig överenskommelse enats om en prestationsbaserad ersättning för patientsäkerhetsarbete i landstingen. Att motverka utvecklingen av antibiotikaresistens är en viktig patient- säkerhets- och folkhälsofråga, vilket parterna har tagit fasta på i överens- kommelsen. fördelas därför från staten till de landsting som verkar för en ökad följsamhet till lokala behand- lingsrekommendationer avseende vanliga infektioner i öppenvården samt minskar sin antibiotikaförskrivning i enlighet med avtalet. Se vidare i avsnitt 4.4.2. 3.4Samverkan Ett gemensamt ansvar för en god hälsa Insatser som främjar en positiv hälsoutveckling i befolkningen görs inom många olika samhällsområden och av många olika aktörer. De bakom- liggande motiven och drivkrafterna varierar avsevärt. Inom ramen för den offentligt finansierade verksamheten bedrivs ett strategiskt folkhälso- arbete av statliga myndigheter, främst men även och m.fl. Även på regional och lokal nivå avsätts resurser för utveckling och samordning av folkhälso- arbetet, t.ex. genom kommunala folkhälsoplanerare. Hälso- och sjukvården har en viktig roll genom att integrera ett sjuk- domsförebyggande arbete i kontakterna med patienter. Kunskapsstyrning från statens sida genom stöd till landstingen vid införandet av Social- styrelsens nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder är ett exempel på samverkan. Samverkan på kommun- och landstingsnivå genom upprättande av samverkansavtal om insatser till stöd för barn och unga i utsatta situationer kan ses som ett ytterligare exempel. Det civila samhället är med idrotts- och friluftsrörelsen en mycket viktig sektor i ett hälsofrämjande perspektiv. Även sådan föreningsverk- samhet som inte direkt inbegriper fysisk aktivitet har dokumenterat posi- tiva effekter på människors hälsa och välbefinnande. Hur samhället utformas har dels betydelse för hur hälsan påverkas av den omgivande miljön (t.ex. av luftföroreningar och buller), dels för vilka förutsättningar som skapas för hälsofrämjande levnadsvanor (t.ex. för möjligheter att cykla). Berörda aktörer bör därför samverka för en samhällsplanering som bidrar till god hälsa. Undersökningar har visat att människor som deltar i kulturlivet eller kulturskapande har bättre hälsa. För att öka kännedomen och sprida information inom området kultur och hälsa har regeringen gett i uppdrag att utveckla sin utåtriktade information om området. Det innebär bl.a. att tillgängliggöra goda exempel och nya arbetsmetoder, i synnerhet inom sjukvård och äldreomsorg. När det gäller kostvanor och andra livsstilsrelaterade frågor har den privata sektorn med t.ex. livsmedelsindustrin, dagligvaruhandeln och restaurangbranschen en central roll. Det gäller såväl kostinnehåll som reklam och marknadsföring. Även andra privata branscher som t.ex. friskvårdsbranschen kan spela en viktig roll när det gäller att påverka hälsoutvecklingen i befolkningen i en positiv riktning. Det civila samhällets aktörer, hotell- och restaurangbranschen och livs- medelshandlarna har en viktig roll när det gäller att förebygga sjukdom och skador på grund av skadlig alkoholkonsumtion och tobaksbruk. Hälsoengagemang förutsätter kunskap, såväl fysiologisk eller annan medicinsk kunskap om kroppens förutsättningar, som kunskap baserad på samhällsvetenskaplig forskning, t.ex. om vilka åtgärder som ger positiva hälsoeffekter i befolkningen på samhällsnivå. Därför är forskar- samhällets medverkan central när det gäller samverkan kring hälso- främjande insatser. I flera andra europeiska länder har initiativ tagits till sektorsöver- gripande samverkan i ett hälsofrämjande syfte. Gemensamt för dessa initiativ är att staten, näringslivet och det civila samhället formulerar en överenskommelse som innebär ömsesidiga åtaganden. för fördjupad samverkan mellan staten, näringslivet och det civila Skr. 2011/12:166 samhället bör prövas även i . Exempel på åtgärd: Forum för nationell samverkan för hälso- främjande. Ett forum för nationell samverkan för hälsofrämjande in- rättas för dialog, erfarenhetsutbyte och samverkan mellan företrädare för staten, kommuner och landsting, näringslivet, forskarsamhället och det civila samhället i frågor om hälsofrämjande utifrån ett individperspektiv. En viktig och konkret uppgift för detta forum är att pröva förutsätt- ningarna för överenskommelser mellan staten, näringslivet och det civila samhället som omfattar gemensamma åtaganden inom det hälso- främjande området. Se vidare i avsnitt 4.2. 3.5Stärkt kunskapsstyrning För ett effektivare folkhälsoarbete Ett arbete för att på ett bestående sätt främja hälsa och förebygga sjuk- dom förutsätter ett systematiskt, kunskapsbaserat och långsiktigt arbete. Det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete som bedrivs inom ett flertal samhällsområden på såväl nationell som regional och lokal nivå bör därför söka stöd i såväl forskning som praktisk erfarenhet. Kunskap om vad som är tillämpbart och praktiskt möjligt att genomföra är av stor betydelse. En viktig uppgift för staten är därför att verka för en effektiv kunskaps- styrning, dvs. att utveckla, analysera, sammanställa och sprida kunskap om effektiva metoder för att stödja individer som vill förändra sina lev- nadsvanor och för att främja utvecklingen av hälsofrämjande och sjuk- domsförebyggande miljöer. Den av regeringen aviserade forsknings- och innovationspropositionen kan komma att utgöra ett viktigt underlag för det fortsatta arbetet inom detta område. Propositionen avses beslutas . Exempel på åtgärd: Öppna jämförelser Folkhälsa. Öppna jämförel- ser Folkhälsa genomfördes första gången i samarbete mellan Kommuner och Landsting (SKL), och . har fått i uppdrag att i samverkan med och föreslå hur arbetet med öppna jämförelser inom folkhälsoområdet bör läggas upp så att nästa redovisning kan ske . Uppdraget ska redovisas . Se vidare i av- snitt 4.8.3. Samhällsekonomi En god folkhälsa är en En god hälsa är inte bara av stor betydelse för enskilda människor utan också för samhällsekonomin. Förutom att vara ett värde i sig, skapar en god hälsa också förutsättningar för minskat utanförskap och ökad sysselsättning, vilket bidrar till ökad tillväxt som belastningen på hälso- och sjukvården och omsorgen minskar. spektiv uppmärksammas hälsa alltmer som ett medel för ekonomisk ut- veckling såväl på individnivå som på lokal, regional och nationell nivå. För den enskilda individen är god hälsa inte bara en vinst i sig utan också en viktig förutsättning för att förbättra de egna socioekonomiska vill- koren. Hälsa är tillsammans med utbildning viktiga komponenter i det human- kapital som påverkar tillväxten. Historiska studier har funnit att förbätt- ringar av hälsa står för mellan av BNP-tillväxten. Hälsoläget påverkar arbetsutbudet, antalet arbetade timmar, produktivite- ten och tidpunkten för den enskildes pensionsbeslut. Förbättrad hälsa ger därmed ökade skatteintäkter och minskat behov av transfereringar, vård och omsorg. Aktiva politiska beslut för att förbättra folkhälsan kan därför vara viktiga för att främja såväl nationell som regional och lokal utveckling. En framgångsrik folkhälsopolitik är också ett viktigt bidrag till en politik för minskat utanförskap. har en åldrande befolkning vilket enligt beräkningar innebär att kostnaderna för hälso- och sjukvård och äldre- omsorg sannolikt kommer att öka med till 2030. Det är dessutom troligt att människor i takt med ökade inkomster kommer att vilja lägga en större andel av sin inkomst på konsumtion av vård och omsorg. Om inte denna ökade press på den offentligt finansierade hälso- och sjukvården hanteras, kan det uppstå fördelningspolitiska problem genom att resursstarka befolknings- grupper löser sina behov med privat finansiering. Den demografiska utmaningen behöver bl.a. mötas med ökad produk- tivitet inom hälso- och sjukvårdssektorn, insatser för ett minskat utan- förskap och med att tiden i arbetslivet och den genomsnittliga pensions- åldern kontinuerligt ökande medellivslängden. En sådan anpassning underlättas av en förbättrad folkhälsa. Ett medel att nå dit är hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder. De samhällsekonomiska kostnaderna för ohälsa består av direkta och indirekta kostnader. De direkta kostnaderna uppstår bl.a. inom hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen. Indirekta kostnader består av för- lorade inkomster eller resurser mätt i produktionsbortfall till följd av sjukfrånvaro eller för tidig död. Genom att beräkna både direkta och indirekta kostnader ser man tydligare hur ohälsan påverkar den svenska ekonomin. De årliga samhällsekonomiska kostnaderna av ohälsa har beräknats till . Av dessa är knappt 30 miljarder direkta kostnader som påverkar den offentliga budgeten. av sjukdomsbördan i beror på ohälsosamma levnadsvanor. Man vet att ohälsosamma levnadsvanor, t.ex. skadlig alko- holkonsumtion, tobaksbruk, dåliga kostvanor och brist på fysisk aktivitet, leder till ökad risk för bl.a. diabetes, hjärt-kärlsjukdom, cancer, lever- skador, olycksfall, psykisk ohälsa, högt blodtryck samt övervikt och fetma. Cirka 150 000 personer lider av demenssjukdomar. av dessa tros ha orsakats av åderförkalkning, som i sin tur till stor del beror på livsstilsfaktorer. Exempel på åtgärd: Förbättrad kunskap om effekterna av hälso- främjande och sjukdomsförebyggande åtgärder. Det är viktigt att beslutsfattare vet vilka hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åt- gärder som ger resultat, vilka sambanden är mellan insats och resultat, hur stora effekterna i så fall är samt om de står i rimlig proportion till För att öka kunskapen om vad som är kostnadseffektivt Skr. 2011/12:166 folkhälsoarbete har fått i uppdrag att genomföra en förstudie av hur metodiken för samhällsekonomiska bedömningar av åtgärder inom folkhälsoområdet kan utvecklas . Se vidare i avsnitt 4.8.6. 4 Insatser inom prioriterade områden 4.1Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande verktyg för enskilda Regeringens bedömning: För att stärka den enskilda människans del- aktighet i sin egen hälsoutveckling bör information utvecklas och samlas. Nya kanaler för kommunikation med enskilda behöver utveck- las och befintliga kanaler vidareutvecklas. Som en del i detta arbete kommer individuella elektroniska hälsokonton för lagring av personlig vårdinformation på nätet att erbjudas enskilda. Skälen för regeringens bedömning: En modern folkhälsopolitik bi- drar till att skapa verktyg för att öka den inre motivationen. Det sker dels genom att stödja utvecklingen av konkreta hjälpmedel för att följa den egna hälsoutvecklingen, dels genom att förmedla kunskap och insikt som gör det möjligt för människor att fatta självständiga hälsobeslut och ut- veckla sådana färdigheter som krävs för en hälsosam livsstil. Hälso- samma val förutsätter bl.a. tillgång till saklig information och kunskap, så att det blir enkelt att ta hand om sin hälsa. I dagens samhälle förväntar sig människor att själva kunna söka kunskap och vara delaktiga i vård och behandling. Informationssamhället har skapat ett helt nytt landskap när det gäller möjligheterna att förverkliga detta, vilket bör tas till vara. För att stärka den enskilda människans delaktighet i sin egen hälso- utveckling behöver nya kanaler för information och kommunikation med medborgare utvecklas. Många människor vill aktivt ta ansvar för sin egen hälsa. hälso- och sjukvården ses patienter och närstående i allt större utsträck- ning som samarbetspartner och resurser i vårdplaneringen. det som självklart att kunna få tillgång till personlig vårdinforma- tion via internet på samma sätt som man har tillgång till uppgifter om sin egen ekonomi och hanterar ärenden med myndigheter. Att själv kunna inhämta relevant information, dokumentera och följa upp sin hälsa samt hålla reda på viktiga uppgifter kan möjliggöras genom ett individuellt elektroniskt hälsokonto. Ett individuellt hälsokonto är en säker elektronisk lagringsplats som erbjuds den enskilde för att samla och lagra viktig hälsoinformation om sig själv. själv vilken information som ska laddas ned och lagras samt vilken information som man eventuellt vill dela med sin vårdgivare eller sina Exempel på hälsoorienterade användningsområden är applika- Skr. 2011/12:166 tioner för uppföljning av egenvård och friskvård via hälso- eller tränings- Ett hälsokonto kan även användas för att möjliggöra tillgång till egen journalinformation, egen läkemedelslista och annan medicinsk informa- tion. Till ett hälsokonto kan tjänster kopplas som gör det möjligt att t.ex. följa upp sina egna remisser och se röntgenbilder, ultraljudsbilder och vaccinationskort. Många anhöriga hjälper sina föräldrar med deras vård- kontakter och medicinering. Ett hälsokonto kan skapa möjlighet för anhöriga att, efter samtycke, få tillgång till vårdrelaterad information om föräldrarna. Även småbarnsföräldrar kan ges möjlighet att följa sina barns hälsoutveckling genom digital tillgång till journalinformation från mödra- och barnhälsovården. En viktig princip är att det är den enskilde själv som förfogar över sitt hälsokonto. Den enskilde bör själv bestämma vilka applikationer och tjänster man vill ha tillgång till. Statens uppgift begränsas till att till- handahålla och erbjuda en elektronisk infrastruktur för säker lagring och delning av informationen. Vårdgivarnas uppgift begränsas till att vara leverantörer av den information (t.ex. journalinformation) som individen väljer att lagra. Det är särskilt viktigt att den elektroniska infrastrukturen säkerställer integritet och sekretess som den är generisk och oberoende av specifika marknadsaktörer. Genom ett enhetligt regelverk för applika- tioner och tjänster möjliggörs att både offentliga och kommersiella aktörer kan vara informationslämnare och applikationsleverantörer till hälsokontot. leder ett arbete i syfte att utveckla infrastruktur och regelverk för ett hälsokonto samt utforma ett erbjudande till allmän- heten. Som ett första användningsområde planeras ett erbjudande om elektronisk tillgång till den egna läkemedelslistan. När väl en infrastruk- tur och ett regelverk finns på plats planeras hälsokontot att testas i liten skala för enstaka tjänster för att sedan utökas . 4.1.2Telefon- och webbaserad rådgivning har initierat ett samarbete mellan , Sluta-röka-linjen, Alkohollinjen och Alkoholhjälpen som syftar till att öka samordningen mellan linjerna, öka samverkan med andra landsting samt att regionalt anpassa linjerna för att öka använd- ningen av telefon- och webbaserad rådgivning hos befolkningen. En översyn behöver göras av hur de olika stöd- och vårdtjänsterna via inter- aktiva tjänster eller mobila plattformar bättre kan samordnas med övrigt utvecklingsarbete på området, t.ex. inom ramen för den nationella e- hälsostrategin. Regeringen gav () i uppdrag att föreslå hur ett webbaserat nationellt hälsobibliotek, med ett omfattande innehåll av vetenskapliga kunskapskällor, besluts- stöd, riktlinjer och vårdprogram, bör inrättas. Hälsobiblioteket ska vara tillgängligt för hela hälso- och sjukvården, tandvården och den kom- munala vården och omsorgen. Såväl offentliga som privata aktörer ska få tillgång till och sökmöjlighet i . Hälsobiblioteket ska utformas så att det blir enkelt och tilltalande att använda. SBU ska lämna förslag till ett bibliotek som i ett första steg vänder sig till hälso- och sjukvårds- personal, men också undersöka de tekniska och ekonomiska förutsätt- ningarna för att bygga ut hälsobiblioteket så att personal i den kom- munala vården och omsorgen, tandvården, patienter, närstående och all- mänheten också ska kunna få tillgång till hela eller delar av . I uppdraget ingår också att SBU ska undersöka möjligheterna att inkludera källor som handlar om förebyggande insatser på individnivå och som vårdpersonalen ansvarar för. I uppdraget ingår vidare att överväga och redovisa potentiella utvecklingsområden, som t.ex. att göra tillgängligt även för apotekspersonal och personer som arbetar med folk- hälsoinsatser på grupp- eller samhällsnivå. En fråga som också ska belysas i uppdraget är vilka möjligheter till regionala anpassningar av hälsobiblioteket som finns. En central målsättning i den nationella folkhälsopolitiken är att ge män- niskor förutsättningar att leva ett gott liv med hög livskvalitet . För att möta den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning är det angeläget att arbeta med att stärka det friska och förebygga ohälsa och skador bland äldre människor. Genom att påverka de äldres hälsa minskas behovet av och kostnaderna för vård och omsorg som den enskilda människan får en förbättrad livskvalitet. har, i samarbete med , i uppdrag att dels utarbeta en vägledning till kommuner och landsting för att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande, dels starta och administrera försöks- verksamheter med hälsocoacher och sociala mötesplatser. Vägledningen avses lanseras i form av en webbplats. Målgrupp för försöksverksamheten är personer med lättare sjuklig- het. En stor utmaning är att hitta och utveckla former för samverkan mellan landsting, kommun och ideell sektor. För att stimulera utvecklingen av teknik för äldre har fått i uppdrag att genomföra ett treårigt utvecklingsprogram Teknik för äldre II .