prop · H00351 · 2012-12-28 00:00:00 — En viktig utgångspunkt för utvecklingsarbetet är att det utgår från det Skr. 2012/13:51 lokala sammanhanget. Med syfte att främja regionalt och lokalt arbete med fokus på fysisk aktivitet och samhällsplanering har regeringen ekonomiskt stöttat det nationella . Inom nätverket finns bl.a. en temagrupp för hälsosam samhällsplanering som arbetar med frågan om vad som fungerar av strategier och interventioner för att all fysisk planering ska vara hälsosam och leda till jämlika förutsättningar för en hållbar utveckling. I det utvecklingsarbete som genomförs av Delegationen för hållbara städer uppmärksammas också samhällsplaneringens betydelse för hälsa. Arbetet i delegationen ska bl.a. fokusera på att stärka den sociala dimensionen i hållbar stadsutveckling samt identifiera hinder för hållbar stadsutveckling och förslag till åtgärder och lösningar. Hälsa är en av aspekterna som särskilt betonas i den sociala dimensionen. Hållbar regional tillväxt och Regeringens bedömning: Ett mål för friluftslivspolitiken bör vara att bidra till en hållbar landsbygdsutveckling och regional tillväxt i alla delar av landet. Detta bör innebära att friluftsliv samt natur- och kul- turturism bidrar till att stärka den lokala och regionala attraktiviteten och medverkar till en stark och hållbar utveckling och regional till- Natur- och kulturturism bör uppmärksammas och prioriteras som strategiska verksamheter inom besöksnäringen. kännetecknas av hållbarhet, kvalitet, värdeskapande, tillgänglighet och förslag överensstämmer i huvudsak med regering- Vi har valt att komplettera målformuleringen genom att lyfta fram friluftslivsaspekterna som en viktig attraktionskraft för goda livs- och boendemiljöer. Vidare bedömer vi att natur- och kulturturis- mens betydelse inom besöksnäringen bör betonas. Skälen för regeringens bedömning natur- och kulturmiljöer är viktiga tillgångar och skapar möjlig- heter till företagande i alla delar av landet, såväl i landsbygder som i tät- Naturturism, såsom t.ex. jakt- och fisketurism eller hästturism, är några av de snabbast växande delarna inom svensk turism och det finns goda förutsättningar att utveckla unika, attraktiva, tillgängliga och håll- bara aktiviteter i det svenska natur- och kulturlandskapet. i landsbygderna, i skärgården och i fjällen. veckla exempelvis infrastruktur och kompetens kan turistnäringens posi- tiva utveckling fortsätta att bidra till hållbar lokal och regional tillväxt (ekonomisk, ekologisk och social) och ge möjlighet för människor att leva och verka i alla delar av landet. Tillgången till friluftsliv är en faktor som främjar såväl goda livs- och boendemiljöer som förutsättningar för naturturism vilket i sin tur kan attrahera kompetens till näringslivet i alla delar av landet. ansvarar för det näringsfrämjande perspektivet av turist- politiken och bolaget ansvarar för det Sverigefrämjande har också ett samordningsansvar som ska bidra till att stärka andra nationella myndigheters insatser inom turism. Genom samordning och kunskapsutbyte kring svensk turism ökar förut- sättningarna att utveckla en stark och hållbar natur- och kulturturism. Vi anser att följande preciseringar bör användas som stöd i genomföran- det och uppföljningen av målet om en hållbar regional tillväxt och lands- Fler företag i alla delar av landet, i städer såväl som på landsbygden, utvecklar marknaden för natur- och kulturturism. Natur- och kulturturismen har fortsatt organiserat sig och utvecklat framgångsrika metoder för hållbara upplevelser och ett samarbete med turistnäringens övriga aktörer och markägare. Infrastruktur och kommunikationer av olika slag fungerar väl och skapar en god tillgänglighet för turistnäringen och dess besökare. Modeller för samverkan och dialog mellan exempelvis turistföretag och markägare är etablerade och genomförs. Kunskap om kvalitet och hållbarhetsfrågor hos turistföretagen ökar. Samordning, genomförande och uppföljning är den myndighet som ansvarar för frågor som rör hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling. ansvarar också för det näringsfrämjande perspektivet av turistpolitiken. leder en samverkansgrupp för svensk turism som har till uppgift att samordna och effektivisera initiativ som rör turism. Femton myndigheter och statliga bolag ingår i gruppen, bl.a. , , , , och samt flera transportmyndigheter. Vidare har ansvar för den officiella turiststatistiken och för kunskapsspridning om turismens effekter på ekonomi, export och sysselsättning i . Vi bedömer därför att är den myndighet som bör få i uppdrag att efter samråd med och tillsammans med markägarorganisationer ta fram goda exempel på överenskommelser och avtal mellan företag och markägare om hur friluftslivsverksamhet och naturturism kan bedrivas på privatägd mark. Se även avsnitt 5 i frågor som rör bl.a. samordning, genomförande och uppföljning. I fråga om hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling redovisar vi följande insatser. Svensk besöksnäring är en växande och arbetsintensiv näring som till stor del består av många små företag. Besöksnäringen har en allt större betydelse för välstånd med ett exportvärde som uppgår till . attraktionskraft som turistland har ökat kraftfullt och väl genomförda insatser för att marknadsföra som turistland har medfört att det finns ett utrymme för fler konkurrenskraftiga och attraktiva svenska destinationer. Regeringen arbetar med att stärka turistföretagens förutsättningar för långsiktigt hållbara och konkurrenskraftiga produkter, tjänster och upplevelser så att kan attrahera utländska besökare, förlänga turistsäsongen och öka tillväxten. Därför har ett uppdrag som omfattar insatser för att stärka och utveckla hållbara turistdestinationer samt för att stärka kvalitet och konkurrenskraft i små turist- och upplevelseföretag. Kunskap, verktyg och metoder som utvecklas i samband med insatserna ska göras tillgängliga för andra företag och destinationer i hela landet. Satsningen omfattar totalt . Naturturismen viktig för landsbygdsutveckling Småföretagande i form av exempelvis naturturism är viktigt för landsbygdsutveckling och regional tillväxt. Turistnäringen bidrar till utveckling och tillväxt i många delar av landet. På landsbygden finns många av de natur- och kulturresurser som är attraktiva för turismen. Turismen växer i många landsbygdsområden och besöken är ofta kopplade till någon form av upplevelser och aktiviteter med naturen som bas, t.ex. fiske, ridning, jakt, mat- och kulturupplevelser. Turistnäringen är viktig för det lokala näringslivet. Den bidrar till att den lokala ekonomin växer och att landsbygderna utvecklas, t.ex. genom att nya företag startas och befintliga diversifieras. Den är också en sysselsättningsintensiv näring och nya turistföretag på landsbygden innebär nya möjligheter till företagande och anställning i hela landet. Kännetecknande för landsbygdsturismen i är att verksamheten ofta bedrivs i liten skala, att den omfattar flera aktiviteter och att andelen kvinnor som bedriver turistföretag är jämförelsevis hög. Verksamheterna har ofta naturen och kulturen som basresurser. Det är därför viktigt att vårda och utveckla våra unika natur- och kulturmiljöer så att de även fortsättningsvis ses som attraktiva besöksmål. behöver många besöksmål göras mer tillgängliga och kända för potentiella besökare. Besöksnäringens efterfrågan för att göra våra finaste däribland skyddade naturområden tillgängliga har ökat. Skyddade områden kan ha föreskrifter som bl.a. reglerar kommersiell verksamhet. Ett skäl för sådana föreskrifter kan vara att undvika verksamhet som kan störa naturupplevelsen. Naturguidning och naturvägledning kan dock missgynnas av sådana föreskrifter. I 18 av 29 nationalparker råder förbud mot kommersiell verksamhet. Genom dispenser och dialog med förvaltare finns småskalig turism i flera av dessa nationalparker. I propositionen Framtidens friluftsliv framhölls att skyddade områden såsom nationalparker, naturreservat och kulturreservat är en tillgång för friluftslivet och bör göras tillgängliga för besökare där så är lämpligt. Följaktligen har vi gett i uppdrag att se över nationalparksföreskrifterna så att dessa inte missgynnar bl.a. naturturismföretag. Aktiviteterna ska inte inverka negativt på nationalparkernas syfte, naturmiljön eller på besökarnas upplevelsevärden. Uppdraget ska redovisas senast . arbetar även med en vägledning för hållbar turism i skyddade områden samt en vägledning för tillgänglighet. Planering för ökat antal besökare samt metoder för att kanalisera besökare kan göra det möjligt ta emot fler. hållbara tillväxt är inte enbart beroende av näringslivets villkor, utan också av de miljöer som människor bor och verkar i. Förmågan att attrahera, behålla och utveckla kompetenser, företag och kapital är avgörande för att regioner och kommuner ska bli konkurrenskraftiga och bidra till den nationella tillväxten. Tillgång till friluftsliv kan utgöra en viktig attraktionsfaktor i arbetet för att erbjuda goda livs- och boendemiljöer som kan attrahera kompetenser till alla delar av landet, såväl i tätort som i landsbygder. Att främja även boendes möjligheter till friluftsliv och verka för att utveckla olika platsunika områden för friluftsliv kan också bidra till att stärka attraktionskraften lokalt och regionalt. Regeringen lanserade en dialogplattform under namnet Attraktionskraft . Syftet är att främja lokala och regionala förutsättningar att utveckla attraktiva livs- och boendemiljöer. Visionen för Attraktionskraft är att ska vara världens bästa land att vistas, verka och växa i. Det uppnås genom att människor, företag, kommuner och regioner skapar attraktiva miljöer och formar sin framtid utifrån sina unika förutsättningar. Attraktionskraft omfattar såväl kommuner och regioner som småorter, förorter, landsbygder och små och medelstora städer liksom storstadsregioner. Till processen bjuds kommuner, regioner, myndigheter, näringsliv, intresseorganisationer och det civila samhället in för att gemensamt diskutera förutsättningar och verktyg för att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer. 4.7Skyddade områden som resurs för friluftslivet Regeringens bedömning: Ett mål för friluftslivspolitiken bör vara att skyddade områden är en resurs för friluftslivet. Målet bör innebära att skyddade områden med värden för friluftslivet skapar goda förutsättningar för utevistelse genom förvaltning och skötsel som främjar friluftsliv och rekreation. förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Skälen för regeringens bedömning Skyddade områden som nationalparker, naturreservat och kulturreservat är en tillgång för friluftslivet och görs tillgängliga där så är lämpligt. nering, infrastruktur, skötsel och förvaltning för rekreation och tillgäng- lighet är av stor vikt, vid sidan av skötsel och bevarande av natur- och Arbetet med friluftsliv i skyddade områden kräver ökad kunskap om besökarnas vanor, beteenden och förväntningar och bör ske med lokal förankring och i samverkan med olika aktörer. Regeringen har tidigare i propositionen Hållbart skydd av naturom- råden (prop. 2008/09:214) utvecklat vår syn på hela bredden av frågor om områdesskydd, innefattande frågor som berör friluftslivet i de skyd- Som stöd i genomförandet och uppföljningen av målet om skyddade om- råden som en resurs för friluftslivet anser vi att följande preciseringar bör Alla nya beslut om naturreservat eller nationalparker har föreskrifter som inte är onödigt ingripande när det gäller friluftsliv och organiserad verksamhet. Skyddade områden, som är utsedda som särskilt besöksintressanta, har föreskrifter och skötselplaner som uppdaterats när det gäller friluftsliv och organiserad verksamhet. Riktlinjer och metoder för zonering som planeringsverktyg för friluftsliv inom skyddade områden finns och används i samtliga län samt i kommuner med lämpliga områden. Antalet skyddade områden vars syfte är att främja friluftsliv ökar kontinuerligt. Områden som skyddas utan stöd av eller på frivillig väg och som bedöms ha betydelse för friluftslivet bör i dialog med berörda markägare uppmärksammas. Samordning, genomförande och uppföljning Vi avser att ge i uppdrag att vara samordnande myndig- het för detta mål. Länsstyrelserna bör redovisa till hur arbetet med fö- reskrifter för skyddade områden utvecklas. motsvarande uppgifter till respektive länsstyrelse. Länsstyrelserna och Havs- och vattenmyndigheten bör redovisa till om hur arbetet med zonering som arbetsverktyg ut- Länsstyrelserna och Havs- och vattenmyndigheten bör sammanställa tillståndet i skyddade områden, genom att till Naturvårds- verket redovisa status och trender för friluftsliv och sätta detta i relation till nationella mål. Vidare bör och fortsatt redo- visa statistik för skyddade områden. Se även avsnitt 5 i frågor som rör bl.a. samordning, genomförande och I fråga om skyddade områden som resurs för friluftslivet redovisar vi följande insatser. Allemansrätten värnas i skyddade områden Allemansrätten utgör grunden för allas vistelse i naturen. Allemansrätten gäller också i skyddade naturområden men är vanligtvis begränsad genom ordningsföreskrifter enligt 7 kap. 30 § . I propositionen Framtidens friluftsliv underströks att det är viktigt att allemansrätten värnas också inom naturskyddade områden. Det är således angeläget att berörda myndigheter inte i onödan beslutar om regler som påverkar allemansrätten eller hindrar friluftslivet. Inskränkningar i allemansrätten bör vara väl motiverade utifrån syftet med områdesskyddet. i skyddade områden kan emellertid ibland vara omotiverat ingripande. Vi ser därför över föreskrifterna för skyddade områden, t.ex. naturreservat, i syfte att allemansrätten inte ska inskränkas i onödan. Länsstyrelserna har fått i uppdrag att se över tillämpningen av ordningsföreskrifter i skyddade områden. Syftet är att få en bild av i vilken mån regleringen av allemansrätten i skyddade områden är mer omfattande än vad som behövs för syftet med det skyddade området. Länsstyrelserna ska också föreslå lämpliga åtgärder. Uppdraget sker i samråd med och ska redovisas . Översyn av föreskrifter för nationalparker behandlas ovan i avsnitt 4.6. I syfte att förbättra informationen om skyddad natur, och därmed få fler människor att besöka skyddade naturområden, bör efter samråd med berörda aktörer såsom , länsstyrelserna, kommunerna och naturvårdsstiftelserna utveckla informationen om skyddade områden riktad till besökare. Informationen ska vara en resurs för naturvården, friluftslivet och turismen. 4.8Ett rikt friluftsliv i skolan Regeringens bedömning: Ett mål för friluftslivspolitiken bör vara ett rikt friluftsliv i skolan. Detta bör innebära att förskolor, förskoleklasser, grundskolor och motsvarande skolformer samt fritidshem bedriver friluftslivsverksamhet och undervisning om förutsättningar för en god miljö och hållbar utveckling i enlighet med verksamheternas styrdokument. Barn och elever bör ges goda möjligheter att vistas utomhus. förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Skälen för regeringens bedömning Förskola, skola och fritidshem utgör viktiga plattformar för att locka till friluftsliv och naturupplevelser. Utemiljön är viktigt för att ge positiva upplevelser och känsla för naturen. Platsen har dessutom en stor betydelse för lärandet. Vid utevistelse utvecklas förståelsen för människans del- aktighet i naturens kretslopp och en hållbar utveckling. Barns behov av rörelse, kunskap och gemenskap kan tillfredsställas genom vistelse i natur- och kulturlandskapet. Utevistelse motverkar såväl mental som fysisk ohälsa. Friluftsliv i förskola, skola och fritidshem regleras genom styrdokument för verksamheterna. För förskolans del framgår det av läroplanen, Lpfö 98, bl.a. att verksamheten ska bedrivas både inomhus och utomhus och att utomhusvistelsen bör ge möjlighet till lek och andra aktiviteter både i planerad miljö och i naturmiljö. För och motsvarande skolformer (grundsärskolan, specialskolan och sameskolan) utgör friluftsliv en framträdande del av kursplanen i ämnet idrott och hälsa, där friluftsliv och utomhusvistelse lyfts fram i ämnets syfte, centrala innehåll och i kunskapskraven. Av läroplanen framgår även i skolans värdegrund och uppdrag att eleverna genom ett miljöperspektiv ska få möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Denna del av läroplanen gäller även för förskoleklasser och fritidshem. Vidare framgår av läroplanens övergripande mål och riktlinjer att en elev efter genomgången skola ska ha fått kunskaper om förutsättningarna för en god miljö och en hållbar utveckling. Eleven ska också få kunskaper om och förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan, miljön och samhället. Denna del av läroplanen gäller i tillämpliga delar för förskoleklasser och fritidshem. I en mål- och resultatstyrd skola, som är rådande i , avgörs omfattningen av hur friluftsliv används som pedagogiskt hjälpmedel på lokal nivå. I t.ex. skolförordningen (2011:185) fastslås att rektor ska bestämma omfattningen av den friluftsverksamhet som bedrivs under en lärares ledning. Skolledare och lärare har därför en viktig roll i att främja friluftslivet i skolan. Utomhuspedagogik, ett pedagogiskt förhållningssätt som syftar till växelspel mellan upplevelse och reflektion grundat på upplevelser i autentiska situationer, kan användas som ett komplement till övrig undervisning. Den kan belysa, konkretisera och förtydliga teoretiska modeller, processer, fenomen och sammanhang. Detta innebär en möjlighet att belysa innehållet i olika ämnen där klassrummet utgör en begränsning för elevernas lärande, t.ex. de olika processer som sker och företeelser som finns i natur- och kulturmiljöer. Inom ramen för regeringens satsning Skogsriket med värden för världen och i regeringens handlingsplan Konkurrenskraft kräver jämställd¬het jämställdhetsstrategi för skogsbrukssektorn, betonas vikten av jämställdhet samt Skogen i skolan och dess kompetens inom utomhus¬pedagogik. Undervisning i skogen kan förutom hälsa och välbefinnande även gagna jämställdhet och yrkesval på lång sikt. I enlighet med styrdokumenten för förskola, skola och fritidshem ska verksamheterna erbjuda friluftsliv. Dessa krav framgår av be- rörda styrdokument och tillämpas av respektive verksamhet. Följaktligen behandlar denna skrivelse inte ytterligare preciseringar för dessa verksamheter. Som ett stöd i uppföljningen samt i arbetet med att vidareutveckla friluftslivsmålet om ett rikt friluftsliv i skolan anser vi emellertid att följande preciseringar kan användas. Som framhållits är ett viktigt syfte med preciseringarna att de kan användas i vägledande syfte för arbetet med friluftslivsfrågor på alla nivåer i samhället, och av såväl myndigheter som organisationer. Som preciseringar kan användas att barn och elever inom förskola, skola och fritidshem ges goda möjligheter till friluftsliv och utomhusvistelse, får kunskaper om förutsättningar för en god miljö och hållbar utveckling, och att hänsyn tas till individens förutsättningar och behov att få tillgång till ett rikt friluftsliv. Samordning, genomförande och uppföljning Hur de statligt uppsatta kraven för verksamheterna genomförs är en fråga för skolans huvudman, rektor och personal. Att granska hur förskolor, skolor och fritidshem följer styrdokumenten är i första hand en fråga för den berörda tillsynsmyndigheten. Av skollagen (2010:800) framgår att kommunen har tillsyn över fristående förskolor och har tillsyn över bl.a. kommunala förskolor samt grundskolor och motsvarande skolformer. Vi bedömer att efter samråd med och , bör vidare utveckla formerna för målets genomförande och uppföljning. När det gäller utvecklingen inom skolväsendet kan vid behov bistå med kunskap. bör redovisa återkommande om utbudet av kvalificerad fortbildning kring friluftsliv, exempelvis utomhuspedagogik och naturvägledning och hur många som deltar i utbildningen. För att särskilt följa upp friluftslivet i kommunerna bör fortsatt genomföra enkätundersökningen friluftskommun. Det nationella samverkansprogrammet Skogen i skolan redovisar antalet skolskogar till . Dessutom kan andra involverade organisationer ta aktiv del i att nå målen genom att genomföra olika delar av åtgärderna. Se även avsnitt 5. Här kan även organisationer som Håll Rent, Nationellt centrum för utomhuspedagogik, m.fl. medverka i samarbetet. Se vidare avsnitt 5 i frågor som rör bl.a. samordning, genomförande och uppföljning. I fråga om ett rikt friluftsliv i skolan redovisar vi följande insatser. I arbetar aktivt för att fler förskolor och skolor ska bli bättre på att lära in ute, såväl om naturen som när det gäller skolans alla ämnen. Inom föreningen finns 90 naturskolor som fortbildade 45 000 lärare och tog emot 225 000 elever. 2012/13:51 kan tilläggas att har i samarbete med utbildat över 3 000 lärare i utomhuspedagogik i 46 kommuner inom en satsning som benämnts Skogen som klassrum. Fortbildningen fokuserar på skolämnena och kopplar dem till skog, arter och klimat och finansieras med statliga medel genom Svenskt friluftsliv. Ett annat exempel som spelar en viktig roll i utomhuspedagogiken är Skogen i skolan, ett nationellt samverkansprogram mellan skolan och skogliga intressenter, bl.a. . Inom ramen för Skogen i skolan erbjuds barn och ungdomar i vistelser och undervisning i de s.k. skolskogarna, där såväl kunskap om skogen som i t.ex. matematik förmedlas. I undervisningen används speciellt utformad utomhuspedagogik och läromedel har tagits fram. 4.9Friluftsliv för god folkhälsa Regeringens bedömning: Ett mål för friluftslivet bör vara att skapa goda förutsättningar för att människor kan vara regelbundet fysiskt aktiva i natur- och kulturlandskapet. Målet bör innebära att evidensbaserade kunskaper om insatser som skapar förutsättningar för friluftsliv och främjar hälsa sammanställs och sprids till kommuner, landsting, ideella organisationer och andra berörda aktörer. förslag överensstämmer delvis med regeringens bedömning. Regeringens målformulering sätter fokus på att skapa goda förutsättningarna för fysisk aktivitet i natur- och kulturlandskapet. Skälen för regeringens bedömning En viktig utgångspunkt för friluftslivspolitiken är att fysisk aktivitet och avkoppling stärker folkhälsan. Natur- och kulturlandskapet är en resurs för folkhälsoarbetet i . Vistelse utomhus samt fysisk aktivitet har starka positiva hälsoeffekter, såväl fysiskt som psykiskt. Friluftsliv och rekreation bör kunna utövas av alla oavsett ålder, bakgrund eller eventuell funktionsnedsättning. Vidare anser vi att det är viktigt att barns naturkontakt och fysiska aktivitet ökar bl. a. genom att barn och elever inom förskola, skola och fritidshem ges goda möjligheter till friluftsliv och utomhusvistelse (se avsnitt 4.8). Det är viktigt att använda friluftslivet och naturkontakten som en resurs i folkhälsoarbetet. Detta kan ske exempelvis genom planering och fysiska åtgärder men även genom information och kunskapsspridning till olika yrkeskategorier såsom pedagoger, landskapsarkitekter, vårdpersonal, folkhälsoarbetare och lokala, regionala och nationella beslutsfattare. Genom detta mål tillsammans med övriga friluftslivsmål bedöms goda förutsättningar skapas för ett resultatorienterat utvecklingsarbete för ett friluftsliv som bidrar till en god folkhälsa. Följande preciseringar kan användas som stöd för genomförandet och uppföljningen av målet om friluftsliv för en god folkhälsa: Genomförandet av effektiva insatser följs upp i kommuner. Det följs också upp hur samverkan mellan kommuner (t.ex. folkhälsosamordnare), landsting (t.ex. samordnare för FaR Fysisk aktivitet på recept) och den ideella sektorn skapar förutsättningar för fler människor att bli eller förbli fysiskt aktiva genom friluftsliv.