prop · H0031d32 · 2012-09-20 00:00:00 — Ändringen innebär att det är möjligt att bygga och använda ett internt elnät, t.ex. vid ett köpcenter, för laddstolpar för elbilar utan att det krävs nätkoncession för detta elnät. Ändringen innebär att det blir enklare att bygga upp en laddinfrastruktur för elbilar och även denna åtgärd aviserades i propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem. trädde en ny EU- förordning på elmarknadsområdet i kraft, och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 av om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (REMIT). Bestämmelserna i förordningen innebär ett skräddarsytt regelverk rörande marknadsintegritet och transparens som är anpassat till förhållandena på elmarknaderna. Förordningen definierar och reglerar insiderinformation och otillbörlig marknadspåverkan på energimarknaden. Vidare regleras övervakning och tillsyn på området där Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (for the Cooperation of Energy Regulators - ) ges ett starkt mandat. Nationella reglerare för energimarknaderna har också en roll i övervakningen och ska samarbeta med . utarbetar nya författningsförslag till följd av förordningens bestämmelser. Även Energimarknadsinspektionen deltar, genom sin representation i , i arbetet med den närmare utformningen av de regler som krävs för genomförandet av förordningen. Utjämning av elnätstariffer EI R2012:05 (dnr. N2011/3983/E) analyserat bestämmelsen i 3 kap. 3 § ellagen (1997:857) om samredovisning av nätverksamhet för flera nätkoncessionsområden med samma innehavare. Syftet med bestämmelsen är en utjämning av elnätsavgifterna mellan glesbygd och tätort. Rapporten visar att det inte finns någon enskild typkund som gynnats eller missgynnats av bestämmelsen, och att hur kunderna påverkats varierar mellan olika nätområden. Vidare har överlämnat rapporten med anvisad elhandlareöversyn och förslag till åtgärder EI R2012:07 (dnr N2012/2817/E) till regeringen. För att öka medvetenheten hos de inaktiva kunderna föreslår en skärpning av ellagens krav på den anvisade elhandlarens information till anvisade kunder. För att minska risken för att kunderna ska förväxla anvisningsavtalen med andra avtal föreslår inspektionen en bestämmelse i ellagen om att marknadens aktörer ska använda benämningen anvisningsavtal på fakturan och i övrig kommunikation med kunderna. vill också verka för en branschgemensam överenskommelse om att elhandlare inte ska ge kunder som en gång tecknat ett avtal med elhandlaren ett anvisningsavtal. Slutligen föreslår inspektionen en reglering av anvisningsprocessen i likhet med hur införskaffandet av el för att täcka nätförluster regleras i ellagen, dvs. att elnätsföretagen ska utse den anvisade elhandlaren på ett öppet, icke-diskriminerande och marknadsorienterat sätt. Rapporten är föremål för remissbehandling och kommer att fortsätta bereda förslagen . Med anledning av tillkännagivande (betänkande 2010/11:NU23, rskr 2010/11:306) gav regeringen professor vid och professor vid i uppdrag att analysera avregleringen av elmarknaden. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten och elprisets utveckling före och efter avregleringen: ekonometriska analyser (dnr N2011/5771/E). I rapporten konstateras att marknadsfundamenta såsom vattentillgång, tillgänglighet i kärnkraftverken, inkomst m.m. påverkar elpriset. Författarna ser detta som en indikation på att elmarknaden fungerar. Vidare konstateras i rapporten att avregleringen i sig inte har haft någon prishöjande eller prissänkande effekt. Att elpriset stigit sedan avregleringen beror till stor del på att BNP ökat och att produktionskapaciteteten minskat. Utan den BNP-ökning som skett hade elpriset varit lägre än det är . Rapporten visar att aktiva kunder är väldigt viktigt för att elmarknaden ska fungera effektivt och för att minimera möjligheten för elproducenter att utnyttja marknadsmakt. Den tidigare närings- och energiministern tog inom ramen för initiativ till att förstärka kundernas position på den nordiska elmarknaden. En bredare översyn av möjliga förbättringsåtgärder efterfrågades. Resultatet av denna översyn, rapporten electricity market and how it can be improved, nämner främst en ökad förbrukningsflexibilitet och att en översyn görs av systemet med anvisad elleverantör som åtgärder för att förbättra elmarknadens funktion. En av de grundläggande uppgifterna för är att säkerställa att elnätsföretagens överföring av el bedrivs leveranssäkert, håller god kvalitet och sker till skäliga priser. Verksamheten ska också bedrivas effektivt, så att kostnaderna för överföring av el kan hållas låga. beslutade om en ändring i regelverket avseende tillsynen över nättariffer. Ändringen innebär en övergång till förhandsprövning av elnätstariffer, vilket sker genom att i förväg fastställer en intäktsram , normalt . Den första tillsynsperioden avser 20122015 och fattade beslut om elnätsföretagens intäktsramar . I bedömningen har värderat dels vilka kostnadsökningar som är skäliga, dels vad som är en rimlig ersättning för det kapital som elnäten i motsvarar. Hälften av beslut har överklagats till domstol. har även i efterhand granskat elnätsföretagens elnätsavgifter . Granskningen avsåg samtliga ca 180 elnätsföretag och ledde till att 55 elnätsföretag har fått beslut om fördjupad tillsyn. beslutade om en ny metod för prövning av ärenden som avser anslutningsavgifter. Den nya metoden har gett kortare handläggningstider och mer förutsägbara beslut. fattade beslut i 427 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ärenden, jämfört med ca 1 300 ärenden . Minskningen beror främst på att har haft lägre ärendebalanser . fattade beslut i 284 koncessionsärenden , jämfört med 204 ärenden . har även tagit fram en handledning koncessionsansökningar som ett stöd för den som vill ansöka om nätkoncession. Handledningen finns publicerad på . har vidare inlett ett arbete med syftet att förenkla inspektionens administrativa hantering av koncessionsansökningar. konstaterade brister i mätvärdeshanteringen hos fyra av de fem största elnätsföretagen och inspektionen förelade därför dessa fyra företag att vidta åtgärder för att förbättra hanteringen. granskade på nytt dessa fyra företag och hade då inte något att anmärka på mätvärdeshanteringen. konstaterade dock brister i mätvärdeshanteringen hos åtta andra elnätsföretag. Dessa åtta elnätsföretag kom efter föreläggande från in med handlingsplaner . fortsatte med granskningen av elnätsföretagens leveranssäkerhet. granskade särskilt elavbrotten efter stormen i . Granskningen visade att de flesta elavbrotten åtgärdades relativt snabbt och att av alla kunder fick tillbaka elen inom stipulerade . Dock varade 1 624 avbrott längre än . beslutade därför att särskilt granska risk- och sårbarhetsanalyserna och åtgärdsplanerna hos alla de elnätsföretag som haft avbrott som varat längre än . Aktiva konsumenter är en förutsättning för en effektiv och fungerande marknad. På finns tjänsten Elpriskollen. Den hjälper elkunder att jämföra priser och villkor för de vanligaste avtalsformerna som elhandelsföretagen erbjuder. Besöken på webbplatsen har minskat under de 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Det främsta skälet till detta är att nya aktörer etablerat egna prisjämförelsesajter och därmed har konkurrensen om besökarna ökat. De övriga aktörerna använder sig av uppgifter från . utvecklades en ny version av sajten som lanserades . Den nya sajten är anpassad till att delades in i fyra elområden. Konsumenternas energimarknadsbyrå AB (Energimarknadsbyrån) är en självständig byrå som informerar om och ger råd samt vägledning i frågor som rör energimarknaden. Energimarknadsbyrån uppgift är också att fånga upp konsumentproblem inom energimarknadsområdet och föra dem vidare till berörda myndigheter och företag. , tillsammans med , och branschorganisationerna, är en av huvudmännen bakom Energimarknadsbyrån, och bemannar byråns styrelse med en vice ordförande. I elmarknadsdirektivet anges att medlemsstaterna ska se till att det inrättas gemensamma kontaktpunkter där konsumenterna kan få tillgång till nödvändig information om sina rättigheter, aktuell lagstiftning och möjligheter till tvistlösning. tecknade därför en överenskommelse med Energimarknadsbyrån om att byrån ska vara den gemensamma kontaktpunkten för konsumenterna på elmarknaden. infördes nya bestämmelser i ellagen som ökar skyddet för landets elkonsumenter. Bestämmelserna rör både elnätsföretag och elhandlare. har därför granskat om de fyra största elhandlarna, med ca 2,5 miljoner kunder, uppfyllde skyldigheterna i de nya bestämmelserna. Granskningen visade att elhandlarna i stort följer de nya skyldigheterna men vissa brister hittades hos samtliga elhandelsföretagen. Bristerna avsåg främst att elhandelsföretagen inte uppfyllde kraven på information på fakturan, t.ex. om var konsumenten kan hitta information om sina rättigheter och vart konsumenten kan vända sig för tvistlösning. har anmodat elhandelsföretagen att åtgärda bristerna innan ytterligare åtgärder vidtas. Arbetet med att skapa en gemensam nordisk slutkundsmarknad till 2015 fortsatte . På uppdrag av de nordiska energiministrarna arbetar i samarbetsorganisationen , där även övriga nordiska tillsynsmyndigheter ingår, med denna fråga. Nordreg publicerade en rekommendation om att elkunderna ska få hela sin elkostnad samlad på en faktura istället för på två. Konkret innebär rekommendationen att fakturan från elhandlaren bör innehålla både kostnaden för förbrukningen och kostnaden för elnätet. Det innebär att i de flesta fall kommer elkunderna i huvudsak ha kontakt med elhandlaren i frågor som rör deras el. Genom att samla alla elkostnader på en faktura blir det också tydligare för kunderna hur mycket den egna förbrukningen kostar. Detta kan vidare vara ett incitament för kunderna att minska sin elförbrukning, vilket har en positiv effekt på såväl kundens privatekonomi som på miljön. Rekommendationen om en faktura istället för två är ett viktigt steg mot målet att ha en gemensam nordisk slutkundsmarknad på plats . I propositionen En ny lag om elcertifikat enklare regler och en gemensam elcertifikatsmarknad (prop. 2010/11:155) gjorde regeringen bedömningen att det även finns behov av ökade informationsinsatser gentemot elkonsumenterna gällande elcertifikatssystemet. Regeringen har därför gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för, att genom ett krav på särredovisning av elcertifikatskostnaden på elkonsumenternas faktura, öka konsumenternas kunskap och medvetenhet om elcertifikatssystemet och om konsumentens eget bidrag till detta system. Regeringen bereder frågan. I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med god leveranssäkerhet. Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. Därmed minskar toleransen för avbrott och störningar i elförsörjningen i hela samhället. Ändring i elberedskapslagen (prop. 2011/12:89, bet. 2011/12:FöU7, rskr. 2011/12:217). I propositionen föreslogs ett antal ändringar i elberedskapslagen (1997:288) som trädde i kraft . Ändringarna innebär i huvudsak följande. Den huvudsakliga inriktningen på de elberedskapsåtgärder som ska vidtas enligt elberedskapslagen ändras till att syfta till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället. Det tidigare syftet med elberedskapslagen var att tillgodose elförsörjningen i landet vid höjd beredskap, dvs. endast vid en krigssituation. Elberedskapslagen har således fått en utvidgat tillämpningsområde och kan därmed även tillämpas vid andra krissituationer än höjd beredskap. De som omfattas av lagen, dvs. elproducenter, elhandelsföretag och elnätsföretag, ska dels upprätta en risk- och sårbarhetsanalys avseende säkerheten i den egna verksamheten, dels lämna de uppgifter som behövs för att elberedskapsmyndigheten () ska kunna upprätta den nationella risk- och sårbarhetsanalysen inom elsektorn. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, elberedskapsmyndigheten ska få meddela föreskrifter om skyldighet för den som omfattas av elberedskapslagen att till elberedskapsmyndigheten lämna information då det inträffat en sådan störning som kan medföra svåra påfrestningar på samhället. När det gäller elförsörjningen har fortsatt verksamhet bedrivits för att öka förmågan i samhällsviktig verksamhet att motstå allvarliga störningar. Insatser har gjorts för investeringar i anläggningar, för anskaffning, drift och underhåll av strategisk beredskapsmateriel, för forskning och utveckling samt för utredningar. För att öka krishanteringsförmågan i elförsörjningen har verksamheten inriktats på att säkerställa kommunikation till viktiga anläggningar, bl.a. genom införande av kommunikationssystemet . Vidare har utbildning och övning av personal inom elförsörjningen och frivilliga försvarsorganisationer främjats. redovisade på uppdrag av regeringen en rapport om dammsäkerhetsutvecklingen i (dnr N2011/7414/E). Rapporten baseras på en uppföljning av länsstyrelsernas tillsyn och utvecklingen av den samordnade beredskapen för dammbrott och på ett arbete som rör dammsäkerhet och klimatförändringar. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Slutsatserna i rapporten är bland annat att tillgången på dammsäkerhetskompetens i landet är begränsande för utvecklingen av dammsäkerheten och för uppbyggnaden av beredskap rörande dammbrott. Det är angeläget med fortsatta satsningar på forskning, utveckling och andra utbildningsinsatser. Rapporten visar även att arbetet med utveckling av samordnad beredskapsplanering pågår i åtta älvar men att samordningen av beredskapsplaner samt information till allmänheten i flera fall inte följer tidplan. har tillsammans med och företrädare för branschorgan arbetat med frågan om klimatförändringar och dammsäkerhet och en av slutsatserna är att det bör upprättas en nationell strategi för att hantera klimatförändringarna inom dammsäkerhetsområdet. har även fått i uppdrag av regeringen att arbeta med vidareutveckling av tillsynsvägledning för dammsäkerhet. har inom ramen för detta uppdrag upprättat en plan som bland annat innehåller en kartläggning av dammar där ett dammbrott får särskilt stora konsekvenser. Utvecklingsarbetet genomförs under en utvecklings- och provperiod, 20112013, för förstärkt myndighetsinsyn i samverkan mellan , , berörda dammägare och länsstyrelser. Under denna utvecklings- och provperiod utvecklas former och rutiner för utökad säkerhetsrapportering från dammägare till myndigheterna, uppföljning av säkerhetsrapportering, samt myndighetsmedverkan vid kvalificerad tillståndskontroll och revisioner. utvecklar även förslag på arbetsmetoder som provas och utvärderas i samråd med dammägare och länsstyrelser. stödjer vidare med dammsäkerhetskompetens och medverkar så långt som möjligt vid tillsynsaktiviteterna. Regeringen tillsatte även en särskild utredare för att se över de statliga insatserna för dammsäkerhet för att dessa bättre ska motsvara de krav på säkerhet som samhället måste ställa (dir. 2011:57). Utredningens betänkande överlämnades till regeringen (Dammsäkerhet Tydliga regler och effektiv tillsyn SOU 2012:46). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Svenska kraftnäts telenät utgörs av optisk fiber som till största delen installerats på kraftledningarnas topplinor. Nätet består av egna optisk fiber och som hyr av andra nätägare. byggde ut telenätet med optisk fiber. Vad avser elektronisk kommunikation uppgick investeringar till . planerar att förlägga ytterligare fiber i samband med den omfattande utbyggnaden av stamnätet. strävar efter att, så långt som möjligt, förbereda sammankoppling med de lokala optonäten utmed de nya optoledningarna. har till uppgift att förvalta och driva stamnätet för el i , inklusive utlandsförbindelserna, samt att vara systemansvarig myndighet enligt ellagen, vilket innebär att ansvara för den löpande momentana elbalansen och det svenska elsystemets övergripande driftsäkerhet. Svenska kraftnäts främsta mål är en hög driftsäkerhet i nätverksamheten. uppgick antalet driftstörningar i stamnätet till 192 stycken varav 9 innebar leveransavbrott. Den energi som inte levererades uppgick till 42 MWh. ökade elöverföringen på stamnätet till jämfört med 2010. Den högre överföringen beror främst på ökad export till utlandet. har investeringarna i stamnätet uppgått till jämfört med 2010. Av investeringarna utgjorde reinvesteringarna i stamnätet 2011 jämfört med 2010. Investeringsutfallet blev lägre än vad som förutsattes i investeringsplanen på grund av förseningar i några av de större pågående projekten och senarelagda tidsplaner i några planerade projekt. En ny ledning mellan Finnböle i och i togs i drift . Därutöver har ett stort antal större ledningsprojekt för att öka överföringsförmågan i stamnätet befunnit sig i olika genomförandefaser. planerar även att ta en ny ledning mellan och , den s.k. Sydvästlänken, i drift /15. Sydvästlänken tas i drift kommer driftsäkerheten att förbättras och överföringskapaciteten mellan elområdena i att öka. ansvarar för att tillse att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet genom lagen (2003:436) om effektreserv. En tillräcklig effektbalans är en grundläggande förutsättning för att en säker elförsörjning ska kunna upprätthållas, även vid extrem väderlek. Den upphandlade effektreserven uppgick /2011 till 1 892 MW varav 583 MW utgjorde förbrukningsreduktion. /2012 fanns en effektreserv om 1 726 MW upphandlad varav 362 MW avsåg elförbrukningsreduktion. Effektreserven aktiverades av både balans- och nätskäl till följd av kall väderlek i kombination med låg tillgänglighet hos kärnkraften. /2013 har en effektreserv om 1 719 MW upphandlats, varav 464 MW utgör elförbrukningsreduktion. Hanteringen av effektreserven har också setts över och reglerna för aktivering av förbrukningsreduktioner har reviderats. kan förbrukningens resursägare själva välja att lämna bud för resursen till elspotmarknaden, i syfte att minska marknadspåverkan. Erfarenheterna från den allt mer integrerade nordiska och europeiska elmarknaden visar att försörjningstryggheten stärks genom att vår nationella marknad stegvis integreras med våra grannländer. Elpriset sjönk jämfört med föregående år, främst med anledning av höga fyllnadsgrader i vattenmagasinen i kombination med en mildare väderlek jämfört med de senaste två vintrarna. Tillgängligheten hos kärnkraften har dock fortsatt varit låg /2012. infördes en uppdelning med fyra elområden i . Införandet har inneburit vissa prisskillnader för kunder i olika områden. Främst är det kunderna i , elområde 4, som har fått högre elpris. Prisskillnaden beror främst på dålig tillgänglighet i kärnkraften och kapacitetsbegränsningar i överföringsnätet, s.k. flaskhalsar. För att minska prisskillnader mellan olika elområden arbetar aktivt med utbyggnaden av svenska stamnätet för att bygga bort flaskhalsarna. planerar bl.a. att bygga och ta drift den s.k. Sydvästlänken och idrifttagandet kommer att leda till att prisskillnaderna mellan och övriga utjämnas. Delsträckan mellan södra och norra delen planeras att tas i drift och den västra delen, mot , planeras att tas i drift . har även fått tillstånd för den södra och norra delen av ledningssträckan. Den av upphandlade effektreserven har behövt utnyttjas av både nät- och balansskäl. Regeringen bedömer dock att det nordiska kraftsystemet på ett effektivt sätt har hanterat de senaste vintrarnas händelser. Bland annat har säkerställt en säker elförsörjning och erhållit tillräckligt med eltillförsel utan att behöva vidta drastiska åtgärder såsom ofrivillig bortkoppling av elförbrukning. Situationen har dock visat på behovet av fortsatt arbete med att etablera ny elproduktion, underlätta en utbyggnad av förnybara energikällor, främja effektivare elanvändning och att öka incitamenten för att minska förbrukning när kraftsystemet är som mest ansträngt. Regeringen har vidare arbetat med de åtgärder som regeringen aviserade i propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem (prop. 2010/11:153) Dessa åtgärder ska stärka konsumenternas ställning på elmarknaden som åtgärderna ska bidra till en utveckling av elmarknaden och ett uthålligt energisystem. Regeringen har bl.a. föreslagit att det ska bli möjligt för elkonsumenter att få timmätning utan att debiteras någon merkostnad för bytet. Regeringen har även installerat ett samordningsråd för smart nät. Rådet ska etablera en nationell kunskapsplattform (med såväl offentliga som privata företrädare) för att inhämta, sammanställa och sprida kunskap om smarta elnät. Slutligen remissbehandlas en rapport från med förslag om ny reglering av s.k. anvisningsavtal. Regeringen avser att återkomma med en proposition i frågan /13 där regeringen kommer att lägga ett förslag som begränsar möjligheten för elhandelsföretagen att överdebitera kunder med anvisningsavtal. I elberedskapslagen har regeringen föreslagit ändringar som innebär att den huvudsakliga 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 inriktningen av de elberedskapsåtgärder som ska vidtas enligt lagen syftar till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället. Det tidigare syftet med elberedskapslagen var att tillgodose elförsörjningen i landet vid höjd beredskap, dvs. endast vid en krigssituation. Elberedskapslagen har således fått ett utvidgat tillämpningsområde och kan därmed även tillämpas vid andra krissituationer än höjd beredskap har antagit regeringens proposition och de nya bestämmelserna trädde i kraft . Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och de uppdrag som affärsverket ålagts. Regeringens bedömning är att kostnadseffektiviteten i är tillfredställande i förhållande till andra stamnätsoperatörer i . Regeringen konstaterar att Svenka kraftnät befinner sig i en period med omfattande investeringar i stamnätet där arbetet med prioritering av vilka investeringar som bör genomföras kommer att vara en viktig fråga. Det är angeläget att ytterligare åtgärder vidtas för att stärka stamnätets driftssäkerhet, öka överföringskapaciteten, ansluta förnybar elproduktion samt att det nordiska, baltiska och europeiska samarbetet fördjupas. Avseende el- och krisberedskap är inriktningen att systemet för elförsörjning byggs, underhålls och drivs på ett så robust och motståndskraftigt sätt att även mycket svåra påfrestningar kan med rimliga konsekvenser för samhället. De sårbarheter som finns i systemet kan inte helt förebyggas eller byggas bort. Därför bör det även finnas en god reparations- och krishanteringsförmåga. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknaden, i linje med EU:s krav, så att en effektiv naturgasmarknad med effektiv konkurrens kan uppnås. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 utövar tillsyn över den svenska naturgasmarknaden. I detta ingår att övervaka att överföringen av naturgas bedrivs effektivt och i linje med EU:s krav för att främja en fungerande konkurrens. är systemansvarig myndighet på naturgasmarknaden och ansvarar för den kortsiktiga balanseringen av hela det svenska naturgassystemet. Detta innebär ett ansvar för att balansen mellan inmatning och uttag av gas upprätthålls på kort sikt. utsågs till tillfällig behörig myndighet under och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av direktiv /67/EG (gasförsörjningsförordningen). Genom ändring av naturgasförordningen (2006:1042) har utsetts till den behöriga myndigheten för en trygg naturgasförsörjning. rapporterar sin verksamhet i enlighet med de rapporteringskrav som följer av el- och gasmarknadsdirektiven. Rapporteringen omfattar reglering, konkurrens och försörjningstrygghet.