prop · H0031d24 · 2012-09-20 00:00:00 — 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Integration och jämställdhet................................................................................ Uppföljning av integrationspolitiken .................................................. Nyanlända invandrares etablering........................................................ Andra insatser för integration.............................................................. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande.............................. 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare................... 3.6.41:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända 3.6.61:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av Resultat av insatser inom området....................................................... Resultat av insatser hos DO................................................................. Analys och slutsatser ............................................................................ 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. ............................. Analys och slutsatser............................................................................. En jämn fördelning av makt och inflytande......................................... Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet ............... 5.5.5Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder....................................................... Bilaga 1 Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m....... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet .............. Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 13 Integration och Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 13 Integration och Utgiftsutveckling inom område Integration........................................................... Andel utrikes födda som är sysselsatta efter folkbokföring. Andel i arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda , procent... Andel sysselsatta bland inrikes respektive utrikes födda , procent.......... Andel arbetslösa bland inrikes respektive utrikes födda , procent........... Andel eftergymnasialt utbildade som har ett arbete som kräver eftergymnasial kompetens, uppdelat efter födelseregion. Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts före den ordinarie åldern för skolstart, uppdelat efter födelseregion samt inrikes födda......................................................................... Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts efter den ordinarie åldern för skolstart, uppdelat efter födelseregion samt inrikes födda......................................................................... Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland födda utanför EU/EFTA som har folk-bokförts före och efter skolstart, samt inrikes födda, 3.10 Studieresultat för de som påbörjat sfi 2008 och 2009, prioriterade efter högsta godkända studievägskurs................................................................. 3.11 Mottagna nyanlända åren 20012016 .................................................................... 3.12 Utbetalda ersättningar 20092011......................................................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Integrationsåtgärder ................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Kommunersättningar vid Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Etableringsersättning till vissa Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ........................................................ Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 Hemutrustningslån................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare.............................................. Utgiftsutveckling inom område Diskriminering .................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:1 Diskrimineringsombudsmannen46 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet ......................................................... Anslagsutveckling 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder........................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder.. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 3.1 Andel utrikes födda som är sysselsatta efter folkbokföring efter kön. Ålder 2064, procent............................................................................................ 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 400 000 000 kro- nor 2014-2016 (avsnitt 3.6.4), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015 (avsnitt 3.6.6), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 (avsnitt 5.6.1), 4.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt följande uppställning: 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2 Integration och jämställdhet Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering, jämställdhetspolitik och myndigheterna och . Utgifterna 2011 blev lägre än 2010 dels för att ersättningen till kommunerna för flyktingmottagande minskade, dels för att särskilda jämställdhetsåtgärder minskade. Ökade gjorde däremot utgifterna för etableringsersättning och etableringslotsar m.m., vilka är nystartade verksamheter. 2012 beräknas utgifterna inom området Integration öka med . ökningen är en engångseffekt och avser hemutrustningslån som anslagsfinansieras. Utfallet 2012 beräknas dock bli lägre än anvisade medel i statens budget , främst på grund av lägre utbetalningar för etableringsersättning och etableringslotsar m.m. Ramen för utgiftsområdet beräknas kommande år överstiga den beräknade anslagsnivån i budgetpropositionen med 2013 och 2014 och 2015. Anledningen är främst ökade utgifter med anledning av att antalet kommunmottagna väntas öka. Jämfört med ekonomiska vårproposition blir utgifterna lägre 2012. Därefter sker en ökning med 2013, 2014, 2015 och 2016. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Anslag inom området Integration Anslag inom området Diskriminering Anslag inom området Jämställdhet Totalt för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall och kända förändringar av anslagens användning. Huvuddelen avser transfereringar i form av ersättning till kommuner för flyktingmottagande samt etableringsersättning och etableringslotsar m.m. för vissa nyanlända invandrare. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar verksamhetsområden som rör allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund, nyanlända invandrares etablering i samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, främjande av integration, urbant utvecklingsarbete samt svenskt medborgarskap. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Integration 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgifterna på anslaget 1:1 Integrationsåtgärder beräknas bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen , vilket beror på att utgifterna för sfi-bonusen blivit lägre. ökar utgifterna främst till följd av medel som avsatts för urban utveckling. Utgifterna på anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande var ca 300 miljoner lägre 2011 jämfört med . Utgifterna beräknas ungefär motsvara vad som beräknades i budgetpropositionen . Antalet kommunmottagna nyanlända beräknas öka , vilket generellt medför ökade utgifter. För anslagen 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare och 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare beräknas ett lägre utfall jämfört med anvisat anslag i budgetpropositionen . Det förklaras främst av att antalet personer som får etableringsplan blivit lägre än vad som beräknades . medför ökningen av antalet kommunmottagna ökade utgifter. Verksamheten med lån till hemutrustning har finansierats genom upplåning av kapital för lånen hos . tillfördes medel för avbetalning av lånen och finansieras låneverksamheten från anslaget 1:5 Hemutrustningslån. Anslagsförbrukningen på anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare beräknas överskrida anslaget som anvisades i budgetpropositionen och föreslås därför tillföras medel på höständringsbudget . Målet för integrationspolitiken är: -Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:155). I detta avsnitt redovisas viktigare resultat av verksamheter för integration inom utgiftsområdet. Resultat av insatser med betydelse för integrationen inom andra utgiftsområden redovisas inom respektive utgiftsområde i budgetpropositionen. Regeringen avser också redovisa ett fördjupat kunskapsunderlag och analys av tillståndet och utvecklingen av integrationen till . I budgetpropositionen presenterade regeringen 27 indikatorer för att följa upp tillståndet och utvecklingen avseende integrationspolitiken. Regeringen lämnade en redovisning av utfallet för samtliga indika- torer (skr. 2009/10:233). I flera fall sker en långsam förändring. I detta avsnitt presenteras endast resultatet av några av de indikatorer som speglar utvecklingen inom de mest prioriterade områdena för integrationspolitiken som är nyanländas etablering på arbetsmarknaden, sysselsättning, utbildning och utbildning i svenska för invandrare (sfi). Nyanländas etablering på arbetsmarknaden Andelen sysselsatta bland dem som vistats i landet i två till ger ett mått på hur väl etableringen fungerar under den allra i . Det finns stora skillnader mellan olika grupper av utrikes födda. av personer födda utanför EU/EFTA är sysselsatta två till efter invandring. För personer födda inom EU/EFTA är motsvarande andel . Andelen sysselsatta ökade 2007, särskilt bland personer födda inom EU/EFTA. En ökad invandring av arbetskraft inom ramen för den fria rörligheten har sannolikt påverkat utvecklingen för denna grupp. minskade andelen sysselsatta för både grupper födda inom och utanför EU/EFTA. Detta beror på att utvecklingen av andelen sysselsatta följer den rådande konjunkturen. Utrikes födda är mer konjunkturkänsliga i både upp- och nedgång. att de drabbas hårt av ett minskat antal arbetstillfällen, men att deras situation sedan förbättras snabbare än genomsnittet när konjunkturen vänder uppåt (tabell 3.2). Statistikuppgifter från SCB (RAMS och ) som redovisas i tabell 3.2, diagram 3.1 och tabell 3.3-3.5, skiljer sig åt på ett flertal sätt. Därför är sysselsättnings- och arbetslöshetsnivåerna från dessa statistikkällor inte jämförbara. Tabell 3.2 Andel utrikes födda som är sysselsatta efter folkbokföring. Ålder 2064, procent Födda inom EU/EFTA Födda utanför EU/EFTA -0,9 -1,7 Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, RAMS. Tabell 3.2 och diagram 3.1 är baserad på registerbaserad arbetsmarknadsstatistik där de senast tillgängliga uppgifterna avser 2010. Av dem som vistats i i två till är det kvinnor födda utanför EU/EFTA som har den lägsta sysselsättningsnivån. Skillnaderna mellan män och kvinnor är störst i gruppen födda utanför EU/EFTA (diagram 3.1). Diagram 3.1 Andel utrikes födda som är sysselsatta 24 år efter folkbokföring efter kön. Ålder 2064, procent Födda inom EU/EFTA (exkl. ) män Födda inom EU/EFTA (exkl. ) kvinnor Födda utanför EU/EFTA Män Födda utanför EU/EFTA kvinnor Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, RAMS. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Enligt statistik från var det totala antalet utrikes födda i arbetskraften 853 800 personer, en ökning med 37 700 personer jämfört med . Det relativa arbetskrafts- deltagandet bland utrikes födda () för var och 71,8 för inrikes födda. Utrikes födda kvinnor har det lägsta arbetskraftsdeltagandet, (tabell 3.3). i förhållande till 2005 har andelen i arbetskraften bland utrikes födda män ökat . Tabell 3.3 Andel i arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda , procent -0,2 Källa: SCB, årsmedeltal 20052011. Andelen sysselsatta är den viktigaste indikatorn på arbetsmarknadsutfallet. SCB:s arbetskraftsundersökningar visar att andelen sysselsatta ökade . sjönk andelen sysselsatta för samtliga grupper, för att 2011 återigen öka något. uppgick antalet sysselsatta utrikes födda personer () till 719 300, vilket är en ökning med 40 100 personer jämfört med . uppgick andelen sysselsatta av befolkningen till för utrikes födda (67,för inrikes födda). Jämfört med 2005 har den största förändringen av sysselsättningsgraden skett för utrikes födda män med en ökning på . Det är stor skillnad i andel sysselsatta mellan utrikes födda kvinnor och män. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor var jämfört med utrikes födda män, som var (tabell 3.4). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.4 Andel sysselsatta bland inrikes respektive utrikes födda , procent -1,3 Källa: SCB, årsmedeltal 20052011. Arbetslösheten bland utrikes födda är generellt högre än bland personer födda i . var 134 500 utrikes födda personer arbetslösa. Andelen arbetslösa sjönk bland både inrikes- och utrikes födda, men ökade för båda grupperna. var arbetslösheten för utrikes födda och för inrikes födda . Både för inrikes och utrikes födda var skillnaderna i arbetslöshet mellan kvinnor och män små (tabell 3.5). Tabell 3.5 Andel arbetslösa bland inrikes respektive utrikes födda , procent -0,8 -0,9 Källa: SCB. , årsmedeltal 20052011. Ur den enskildes perspektiv och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det viktigt att invandrare kan omsätta sin utbildning och sina yrkeserfarenheter i inkomster. Ett sätt att mäta detta är att studera hur stor andel av personer med eftergymnasial utbildning i olika födelse- landgrupper som också har ett sådant arbete som kräver eftergymnasial kompetens. Andelen högutbildade med ett arbete som kräver eftergymnasial utbildning är lägre för utrikes födda än för inrikes födda. Det gäller speciellt utrikes födda från länder utanför EU/EFTA, där andelen är (inrikes födda .) Tabell 3.6 Andel eftergymnasialt utbildade som har ett arbete som kräver eftergymnasial kompetens, uppdelat efter födelseregion. -1,7 -1,5 -4,8 -1,1 Källa: SCB. Andelen elever som lämnar med behörighet för fortsatta studier i gymnasieskolan är ett viktigt mått på måluppfyllelse i . Jämfört med elever som är födda i , har elever som är födda utomlands som grupp sämre utbildningsresultat. Det gäller särskilt bland elever som invandrat efter den ordinarie åldern för skolstart. Föräldrarnas utbildningsnivå påverkar alla elevers resultat. Utöver det har åldern vid invandringstillfället stor betydelse för elevens skolresultat. Av dem som folkbokförts före den ordinarie åldern för skolstart varierar andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program marginellt . För elever födda utanför EU/EFTA har andelen behöriga legat mellan än för inrikes födda elever perioden 20002011(tabell 3.7). Tabell 3.7 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts före den ordinarie åldern för skolstart, uppdelat efter födelseregion samt inrikes födda -0,9 -0,7 Källa: SCB. *beräknas andelen som behörig till minst ett nationellt program. Vad gäller elever som invandrat efter den ordinarie åldern för skolstart, visar statistiken tydligt på sämre förutsättningar att klara av . Dessa elever når i mindre utsträckning behörighet till gymnasieskolans nationella program. Andelen behöriga till gymnasieskolan har också minskat kraftigt, framför allt bland dem som är födda utanför (tabell 3.8). Utvecklingen går mot att utrikes födda elever anländer allt senare till . Enligt hade elever i årskurs 9 som invandrat efter den ordinarie åldern för skolstart varit i . hade den genomsnittliga tiden i landet minskat till knappt . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.8 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts efter den ordinarie åldern för skolstart, uppdelat efter födelseregion samt inrikes födda -0,9 -8,5 -19,8 Källa: SCB. *beräknas andelen som behörig till minst ett nationellt program. Flickor uppvisar generellt sett bättre resultat än pojkar i skolan. Detta gäller såväl inrikes födda som de som kommit till före och efter ordinarie ålder för skolstart. För elever födda utanför EU/EFTA som kommit till efter den ordinarie åldern för skolstart, har andelen behöriga till gymnasieskolan sjunkit både för flickor och pojkar(tabell 3.9). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.9 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts före och efter skolstart, samt inrikes födda, procent -0,1 -1,6 -0,9 -19,0 -20,3 Källa: SCB. *beräknas andelen som behörig till minst ett nationellt program. Utbildning i svenska för invandrare Antalet personer som deltar i utbildning i svenska för invandrare (sfi) har ökat kraftigt . deltog drygt 102 400 personer i sfi och drygt 38 600 var nybörjare. Antalet elever har ökat jämfört jämfört med . Antalet har fördubblats jämfört med . Bland dem som påbörjade sfi 2009 hade fått godkänt i minst en kurs efter start. Det är en större andel kvinnor som får godkänt på någon kurs än män. Av kvinnorna fick godkänt, bland männen var andelen (tabell 3.10). Mer utförlig beskrivning av sfi finns under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Tabell 3.10 Studieresultat för de som påbörjat sfi 2008 och 2009, prioriterade efter högsta godkända studievägskurs resultat (%) 3.4.2 Nyanlända invandrares etablering Reformen om nyanländas etablering trädde lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare i kraft (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Syftet med reformen är att påskynda etableringen i arbets- och samhällslivet. En viktig utgångspunkt är att arbetsmarknadsperspektivet ska gälla . Ansvaret för olika insatser är fördelat mellan flera statliga myndigheter och landets kommuner. Arbetsförmedlingen har ett samordnande ansvar för etableringsinsatserna och upprättar tillsammans med den nyanlände en etableringsplan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet. Arbetsförmedlingen ska också tillhandahålla arbetsförberedande insatser, besluta om etableringsersättning och, vid behov, anvisa plats för bosättning till personer som har rätt till etableringsplan och deras familjemedlemmar. Vid aktivt deltagande i etableringsinsatser betalas etableringsersättning, som är lika för alla nyanlända. Arbetsförmedlingen beslutar om etableringsersättning. Utöver etableringsersättning har hushåll med hemavarande barn rätt till etableringstillägg. Ensamstående utan hemmavarande barn har i vissa fall rätt till en särskild beslutar om etableringstillägg och bostadsersättning och betalar ut etableringsersättning, etableringstillägg och bostadsersättning. Arbetsförmedlingen upphandlar och tillhandahåller etableringslotsar enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Lotsen är en fristående aktör som ska vara stödjande och pådrivande och tillsammans med den nyanlände utveckla etableringsplanen. Den nyanlände har rätt att själv välja en etableringslots. Kommunerna ansvarar för mottagande och praktisk hjälp i samband med bosättning, särskilda introduktionsinsatser inom skola, förskola, fritidshem, undervisning i svenska för invandrare, samhällsorientering och andra insatser för att underlätta etablering i samhället. För dessa insatser får kommunerna ersättning från staten. ansvarar för att anvisa bosättning åt kvotflyktingar och de nyanlända som inte har rätt till en etableringsplan samt beslutar om och betalar ut statlig ersättning för mottagande av nyanlända till kommuner och landsting. Länsstyrelserna verkar för att det finns beredskap och kapacitet hos kommunerna att ta emot nyanlända och tecknar överenskommelser med kommunerna om mottagande av nyanlända. Länsstyrelserna verkar också för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter och andra relevanta aktörer i planering, organisering och genomförande av insatser för nyanlända, och genomför uppföljning på regional och nivå. Arbetsförmedlingens insatser beskrivs också under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, insatser under utgiftsområde 8 Migration och länsstyrelsernas insatser under utgiftsområde 1 . Regeringen följer genomförandet och resultatet av etableringsreformen noga och har gett en rad uppdrag om återrapportering till berörda myndigheter. Regeringen har även gett i uppdrag att utvärdera hur reformen har påverkat vissa nyanlända invandrares möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Utvärderingen ska särskilt beakta kvinnornas situation. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 delrapport om effekterna efter reformens ikraftträdande ska överlämnas och en slutrapport . Statskontoret har haft regeringens uppdrag att följa upp myndigheternas genomförande av etableringsreformen.