prop · GZ03161 · 2012-06-13 00:00:00 — Det är avsevärt mer än för de strategiska forskningsområdena totalt där en tredjedel av medlen var oförbrukade efter . 6.1.2Svensk klimatforskning producerar många artiklar och patentansökningar Av de pengar som går till svensk klimatforskning utgör forskning om minskning av växthusgaser, enligt enkätundersökning. undersökning av resultatindikatorer som vetenskapliga artiklar och patent visar att svensk forskning om minskning av växthusgaser publicerar jämförelsevis många artiklar och att artiklarna citeras mycket. har även flest patentansökningar på klimatområdet bland de nordiska länderna. Detta indikerar att den vetenskapliga produktionen från klimatforskningen och forskningens bidrag till innovationer är hög i . En hög citeringsgrad tyder dessutom på att svensk klimatforskning är relevant och håller hög kvalitet. Därmed har klimatforskningen en potential att kunna bidra till att nå klimatmålen. 6.2 men oklart i vilken utsträckning klimatforskningen stöder klimatmålen Klimatforskningen har ett antal olika mål, bland annat att möjliggöra en hållbar samhällstillväxt utan negativ klimatpåverkan192 men också att bidra till ny kunskap, bygga upp kompetens och stärka svenskt näringsliv. Eftersom klimatforskning inte är en klart avgränsad del av svensk forskning, finns de mål klimatforskningen ska bidra till att uppnå inom flera olika politikområden med egna områdesspecifika mål, till exempel näringspolitiska, energipolitiska, 2008/09:50 s. 98. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT forskningspolitiska och transportpolitiska. bedömer att det är dessa mål, och inte främst de klimatpolitiska målen, som är styrande för myndigheterna när pengar ska fördelas till klimatforskning eller när olika Exempelvis prioriteras mål om att bygga upp kunskap och kompetens och att stärka näringslivets konkurrenskraft i större utsträckning än målet att minska utsläppen av växthusgaser. Energiforskningen kan illustrera detta. Energiforskning utgör den största delen av den forskning som handlar om minskning av växthusgaser. Om forskning om minskning av växthusgaser verkligen ska bidra till att utsläppen minskar är det därför av stor betydelse att energiforskningen riktas mot klimatmålen. Energiforskningen har emellertid en egen uppsättning mål. Myndigheten menar att inget av de mål som den ska bidra till är uttryckta i termer av minskade utsläpp. anser dock att myndighetens insatser troligtvis leder till minskade utsläpp av växthusgaser, men inte nödvändigtvis på det mest effektiva sättet.193 För att klimatforskningen ska bidra till att minska utsläppen av växthusgaser och stödja de långsiktiga klimatmålen, måste forskningsresultaten komma till användning inom näringsliv och samhälle. anser att om klimatforskningen verkligen ska bidra till klimatmålen, måste behovet att minska koldioxidutsläppen sättas i centrum. är det i stället utbudet som står i centrum, det vill säga kunskapsutveckling genom forskning, enligt . På ett helt annat sätt än måste forskningen ske i samverkan mellan akademi och näringsliv, och staten måste lägga större vikt vid att resultat från klimatforskningen nyttiggörs i samhället i stort och i näringslivet, bedömer Vinnova.194 Ett viktigt sätt att nyttiggöra resultaten från klimatforskningen är kommersialisering. Varken regeringen eller myndigheterna har följt upp i vilken utsträckning resultaten från svensk klimatforskning har kommersialiserats. och , som har ett särskilt ansvar för kommersialisering inom sina områden, har inte undersökt i vilken grad klimatforskningen har lett till kommersialisering. Men det finns indikationer på att inte är bra på att kommersialisera forskningsresultat. Medan publicerar fler vetenskapliga artiklar och har fler patentansökningar inom klimatområdet än de andra nordiska länderna, visar en rapport om gröna teknikers försäljningsvärde att ligger efter bland annat och . 193Skriftligt svar från i samband med faktagranskning . 194Skriftligt svar från i samband med faktagranskning ; e-post från . Även Energimyndigheten har framfört att kommersialisering av forskningen är jämförelsevis låg i och att det finns en stor outnyttjad potential i kommersialisering av svensk miljöteknik.195 Produktionen av förnybar energi i har ökat , men vindkraft och solenergi utgör fortfarande en liten andel av totala produktion av förnybar energi. Det tyder på att även om forskningen producerar många artiklar och antalet patentansökningar ökar, är det inte givet att detta bidrar till den omställning av energiproduktionen som behövs för att kunna nå de långsiktiga klimatmålen. 6.3Svårt att bedöma om mer pengar har lett till fler resultat undersökning tyder på att sambandet inte är entydigt mellan ökade medel till klimatforskning och fler forskningsresultat. I har medlen till klimatforskning ökat som forskningsresultaten har blivit fler i form av antal artiklar och patentansökningar. Men antalet artiklar och patentansökningar inom klimatområdet har ökat även i många andra länder, också i länder där tilldelningen av medel inte har ökat i samma utsträckning som i . Det är troligt att den ökade uppmärksamheten på klimatfrågan har gjort att resultaten från klimatforskningen har blivit fler både i och internationellt. 6.4Regeringens uppföljning av omfattning, inriktning och resultat är otillräcklig Regeringens uppföljning av klimatforskningens omfattning, inriktning och resultat är otillräcklig. Ändå har regeringen successivt föreslagit allt mer pengar till klimatforskning. Klimatforskningen finansieras med anslag från flera olika utgiftsområden. Det går dock inte att från dessa anslag utläsa hur mycket pengar som går till klimatforskning. Regeringen har inte heller kännedom om vilka resultat klimatforskningen har lett till. har därmed inte fått den samlade redovisning av insatser och resultat som den har efterfrågat inom klimatområdet. Regeringen har inte efterfrågat information från forskningsfinansiärerna om vilka resultat klimatforskningen har bidragit till. Forskningsfinansiärerna har inte heller presenterat något underlag som visar vad klimatforskningen som helhet har lett till. Det innebär att det är resurskrävande att ta fram information om klimatforskningens samlade resultat. 195 (2011) Ökad tillväxt inom miljöteknik. ER 2011:07, s. 17. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Det finns underlag om resultat från delar av klimatforskningen, som energiforskningen, men dessa har brister. Exempelvis ger inte utvärderingarna av program och projekt inom energiforskningen underlag för att bedöma forskningens bidrag till att nå energi- eller klimatmålen. Det beror bland annat på att forskningsfinansiärerna inte har operationaliserat målen för olika forskningsprogram utifrån de övergripande energi- och klimatpolitiska målen. Vidare använder inte resultatmått enhetligt och systematisk i uppföljningen av energiforskningen. Inte heller i uppföljningen av resultat från den strategiska satsningen på klimatforskning rapporteras jämförbara resultat. När forskningsfinansiärerna följde upp satsningen första gången rapporterade forskningsfinansiärerna de olika forskningsområdena var för sig. Det gick därmed inte att få en samlad bild av resultaten från i den strategiska satsningen på klimatforskning. För att möjliggöra den utvärdering av den strategiska satsningen på klimatforskning som regeringen har planerat , behöver forskningsfinansiärerna förbättra rapporteringen av resultat. Sammantaget innebär detta att det saknas en samlad bild av omfattning, inriktning och resultat i förhållande till uttalade motiv och förväntningar på klimatforskningen. Sådan information skulle behövas som underlag för beslut om tilldelning av medel. 6.5Ingen samordning av klimatforskningen Ett tiotal olika myndigheter under olika departement finansierar klimatforskning. och högskolor finansierar en betydande andel av den statligt finansierade klimatforskningen, . Det finns dock ingen myndighet och inget departement som har ett utpekat ansvar för att samordna klimatforskningen och dess resultat. En konsekvens av att klimatforskningen inte har samordnats är att det inte finns någon samlad bild av vad klimatforskningen har kostat, vilken inriktning den har haft eller vilka resultat den har lett till. Det saknas även en gemensam definition av klimatforskning i . Det leder bland annat till att de myndigheter och forskningsråd som finansierar klimatforskning inte vet vad klimatforskningen innefattar och att de inte har uppgifter om hur mycket klimatforskning som bedrivs. gemensam förståelse av vad svensk klimatforskning innefattar, försvårar i sin tur möjligheten att samla in uppgifter om klimatforskningens omfattning och inriktning. Den strategiska satsningen på klimatforskning som pågår kan belysa behovet av samordning. När forskningsfinansiärerna följde upp satsningen första gången rapporterade forskningsfinansiärerna de olika forskningsområdena var för sig. Det går därmed inte att få en samlad bild av kostnader och resultat för den strategiska satsningen på klimatforskning. 6.6Klimatforskningen behöver samordnas med andra styrmedel En förutsättning för att klimatforskningen ska bidra till att minska utsläppen av växthusgaser är att forskningsresultat kommer till användning för näringsliv och samhälle genom bland annat kommersialisering. De exempel presenterar på forskningsinsatser som har lett till kommersialisering tyder på att stöd till klimatforskningen i sig inte är tillräckligt för att nya produkter ska utvecklas och kommersialiseras. Andra politiska åtgärder behöver samverka med stöden till forskning och utveckling för att det ska finnas en efterfrågan på ny klimatteknik. Det är dock olika från fall till fall vilken typ av åtgärder som behövs. Exempel på åtgärder som har visat sig vara viktiga är koldioxidskatt, tillgång till riskkapital, statliga investeringsstöd samt skärpta eller nya standarder. Betydelsen av lagstiftning lyfts fram av grundaren till det företag som fick ut en särskild typ av solceller, CIGS-solceller, på marknaden. Avgörande faktorer för att CIGS-solcellerna kommersialiserades i , var bland annat den så kallade inmatningslagen.196 Enligt grundaren av företaget var inmatningslagen betydelsefull för att olika solcellsföretag etablerades i . Jämfört med producerar också en betydligt större andel solenergi, vilket kan indikera att kombinationen av klimatpolitiska insatser för att gynna solcellers kommersialisering har varit mer framgångsrik i än i . Sammantaget illustrerar exemplen i granskningen att stöd till forskning och utveckling tydligare bör kombineras för att samverka med andra klimatpolitiska styrmedel och insatser. 196Lagen innebär att elföretagen är tvingade att köpa in el från förnybara källor till en fast ersättning, vilket skapade en snabbt växande marknad. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 6.7Regeringen saknar en samlad strategi för hur forskningen ska bidra till klimatmålen Merparten av de statliga pengarna till klimatforskningen, och särskilt till forskning om minskning av växthusgaser, är riktade medel. Eftersom och regeringen framhåller att klimatforskning är viktig för att uppnå klimatmålen, är det rimligt att klimatforskningen styrs och inriktas mot de långsiktiga klimatmålen. Regeringen saknar dock en samlad strategi som konkretiserar på vilket sätt klimatforskningen ska bidra till att nå klimatmålen. Det är därmed oklart vilka behov klimatforskningen förväntas svara mot. När regeringen föreslog en strategisk satsning på klimatforskning 2008, preciserades inte heller behoven. Andra länder, som , och , har handlingsplaner för vad klimatforskningen ska bidra till och vilka områden klimatforskningen ska inriktas mot. För att klimatforskningen ska fungera som ett klimatpolitiskt styrmedel och bidra till att minska utsläppen behöver regeringen ta fram en strategi eller handlingsplan. Strategin bör omfatta klimatforskningen som helhet, även energiforskning. Syftet bör vara att samlat analysera vilka behov klimatforskningen förväntas svara mot. Vidare bör regeringen utifrån behoven prioritera vilka delar av klimatforskningen som är centrala för att stödja klimatmålen och vad forskningen inom dessa områden förväntas åstadkomma. En strategi för klimatforskningen skulle kunna utgå från olika scenarier som har utarbetats av myndigheter, forskare och organisationer om vad som behövs för att nå det långsiktiga klimatmålet till 2050. Strategin skulle också kunna utgå ifrån de resultat som klimatforskningen har lett till, vilka eventuella styrkeområden svensk klimatforskning har, alternativt områden som ännu inte uppvisar goda resultat men som är viktiga för att kunna nå klimatmålen. En strategi för klimatforskningen skulle vidare kunna innefatta handlingsplaner för hur resultaten från klimatforskningen kan kommersialiseras och på andra sätt nyttiggöras. För att de medel som går till klimatforskning på ett effektivt sätt ska bidra till att nå de långsiktiga klimatmålen rekommenderar följande åtgärder: Regeringen bör särskilt redovisa statens samlade stöd till klimatforskning i budgetpropositionerna. finns ingen samlad redovisning av utvecklingen av kostnader eller resultat. Detta trots att regeringen har pekat ut klimatforskningen som viktig inom klimatpolitiken och trots att har efterfrågat en samlad redovisning av insatser och resultat inom klimatområdet. För att åstadkomma en sådan redovisning bör regeringen ta fram en definition av klimatforskning. Definitionen skulle också göra det möjligt för forskningsfinansiärerna att klassificera forskningsprojekten så att klimatrelaterade projekt kan identifieras och följas upp. Regeringen bör utarbeta en strategi som tydliggör hur forskningen ska bidra till att klimatmålen kan nås. Scenarier för vilka förändringar som krävs för att nå klimatmålen till 2050 i och internationellt kan vara en utgångspunkt för att precisera vad klimatforskningen ska bidra med. Strategin bör även innefatta handlingsplaner för hur resultat från klimatforskningen ska kunna kommersialiseras och på andra sätt nyttiggöras. Regeringen bör återkommande utvärdera vilka resultat klimatforskningen har lett till och rapportera dessa till . Om klimatforskningen ska vara ett långsiktigt styrmedel i klimatpolitiken är det viktigt att och medborgarna får reda på vad som har uppnåtts med klimatforskningen och hur den har bidragit till att nå de långsiktiga klimatmålen. För att få underlag till sådana utvärderingar bör regeringen säkerställa att forskningsfinansiärerna följer upp och rapporterar resultat av klimatforskningen systematiskt, exempelvis med hjälp av jämförbara resultatindikatorer. Regeringen bör se till att klimatforskningen samordnas med andra styrmedel för att forskningens resultat ska kunna tas till vara och kommersialiseras på ett effektivt sätt. Många faktorer utöver stöd till forskning och utveckling har betydelse för kommersialisering av forskningsresultat. Därför behöver olika insatser och styrmedel samordnas med klimatforskningen för att nya tekniker och produkter ska nå marknaden. Regeringen bör utpeka ett tydligt ansvar för att samordna klimatforskningen, för att samlat kunna följa upp klimatforskningens omfattning, inriktning och resultat. Ett sådant samordningsansvar saknas, trots att flera departement och myndigheter är involverade. Klimatforskningen får dessutom alltmer pengar och är enligt regeringen och väsentlig för att nå klimatmålen. Ett tydligt utpekat samordningsansvar skulle öka förutsättningarna för att klimatforskningen kan bidra till de långsiktiga klimatmålen. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Förordning (2009:1024) med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Förordning (2009:1476) med instruktion för . Förordning (2007:1153) med instruktion för . Förordning (2009:75) med instruktion för . Förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem. Högskolelag (1992:1434). Ds 1994:121 om klimatförändringar i enlighet med ramkonvention om klimatförändringar. Ds 1997:26 andra nationalrapport om klimatförändringar i enlighet med ramkonvention om klimatförändringar. Ds 2001:71 tredje nationalrapport om klimatförändringar i enlighet med ramkonvention om klimatförändringar. Ds 2005:55 fjärde nationalrapport om klimatförändringar i enlighet med ramkonvention om klimatförändringar. Ds 2009:63 femte nationalrapport om klimatförändringar i enlighet med ramkonvention om klimatförändringar. 1992/93:179 Om åtgärder mot klimatpåverkan m.m., bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart , bet. 1998/99:MJU6, prot. 1998/99:87. 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv, bet. 2004/05: UbU15, rskr. 2004/05:289. 2004/05:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 21, bet. 2004/05:NU3, rskr. 2004/05:120. 2005/06:127 Forskning och ny teknik för framtidens energisystem, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347. 2005/06:172 Nationell klimatpolitik i global samverkan, bet. 2005/06:MJU16, rskr. 2005/06:389. 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160. 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301. 2008/09:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 20, bet. 2008/09:MjU1, rskr. 2008/09:103. 2008/09:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 21, bet. 2008/09:NU2, rskr. 2008/09:139. 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 2009/10:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 20, bet. 2009/10:MjU1, rskr. 2009/10:129. 2010/11:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 21, bet. 2010/11:NU3, rskr. 2010/11:123. 2011/12:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 21, bet. 2011/12:NU3, rskr. 2011/12:65. Regeringen (2010) Uppdrag till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande om utvärdering av satsningen på strategiska forskningsområden. U2010/5687/F. Regeringen (2010) Uppdrag till om utvärdering av satsningen på strategiska forskningsområden. U2010/5687/F. Regeringen (2010) Uppdrag till Verket för innovationssystem om utvärdering av satsningen på strategiska forskningsområden. U2010/5687/F. Regeringen (2011) Uppdrag att ge underlag till en svensk färdplan för ett utan klimatutsläpp . M2011/2426/K1. Regeringen (2011) Strategi för utveckling och export av miljöteknik 20112014. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 2009/10:168 Utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet. SOU 1994:138 Rapport från Klimatdelegationen . SOU 1996:39 Rapport från Klimatdelegationen. SOU 2008:24 Svensk klimatpolitik. (2004) FOKUS. Prioritering och fokusering av satsningar på forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. (2005) FOKUS II. Mål för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering inom energiområdet, kriterier för prioritering, förslag till prioriterad verksamhet samt indikatorer för att mäta måluppfyllelse. (2006) Beslut enskilt projekt. Dnr 2006-01295, . (2006) Beslut programprojekt. Dnr 2006-03900, . (2007) Beslut enskilt projekt. (2009) Heta värmepumpar. (2009) Ett nytt ben i det svenska energisystemet Biobränsle. (2009) FOKUS III. strategi för forskning, utveckling, demonstration, innovation och kommersialisering (EFUDIK) för perioden 20112014. (2010) Beslut enskilt projekt. Dnr 2010-002080, . (2011) Kompetens avgörande för elkraftssektorns framgång. (2011) Begäran om kompletterande information om lyckade insatser för kommersialisering av FoU. (2011) Ökad tillväxt inom miljöteknik. (2011) Affärsutvecklingsstöd som lyfter små och medelstora företag. och (2003) Utvärdering av styrmedel i klimatpolitiken. Delrapport 2 i och underlag till Kontrollstation 2004. och (2007) Den svenska klimatstrategins utveckling. En sammanfattning av och underlag till kontrollstation 2008. , , , och (2011) Uppföljning av strategiska forskningsområden . Formas (2010) on Sustainability an evaluation of on Sustainability. Formas (2011) Analys av miljöforskningen och förslag till forskningsstrategi 20112016. , m.fl. (2011) Swedish long-term low carbon scenario. HM Government (2011) Carbon Plan. Delivering our low carbon future. (2008) Energy technology Perspectives Scenarios and strategies to 2050. IPCC (2011) Special report on renewable energy sources and climate change mitigation. Summary for policymakers. ITPS (2008) Svensk miljöteknik. En kartläggning av aktörer, marknader och konkurrenter. (2010) energikarta. (2010) Uttalande om effektivisering av energianvändningen i Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling (2009) Kortlægning af klimaforskning i . Forskning: Analyse og Evaluering 2/2009. (2007) Tvågradersmålet i sikte? Scenarier för det svenska energi- och transportsystemet . , och Öjefors, (2011) Techno-economical evaluation of the ethanol pilot plant in , Utvärdering av etanolprogrammet, . (2010) Scoreboard. forskningsråd, NIFU STEP och Statistisk sentralbyrå (2010) Det norske forskningsog innovasjonssystemet statistikk og indikatorer 2010. under the Framework Convention on Climate Status report as of . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT (2003) 2002 Proposed Standard Practice for Surveys of Research and Experimental Development. (2009) . (2011) Förklaring hur JUMBO-värden tagits fram. Pm från , . Regeringen (2011) Energistrategi 2050. Rapport från den danska regeringen, . (2011) Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor. (2011) Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning. (2011) Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? SCB (2011) Statliga anslag till forskning och utveckling . Swentec/SCB. Data om miljöteknikföretag 20022009. E-post från SCB . United Nations Environment Programme, Patent Office och (2010) Patents and clean energy: bridging the gap between evidence and policy. (2009) Effekter av statligt stöd till fordonsforskning. Betydelsen av forskning och förnyelse för den svenska fordonsindustrin konkurrenskraft. Analys VA 2009:02. , och , (2011) Utvärdering och framtidsanalys av SolEl-programmet 2008 till 2011. Elforsk rapport 11:49. , , van den , och , Gijs (2011) Clean Economy, The race to the top of the global cleantech market. CIA:s webbplats, The World Factbook. publications/the-world-factbook/rankorder/2119rank.html, hämtat . webbplats, Affärsutvecklingslån. /sv/Foretag/Processen/Villkorslan/. Europeiska unionens webbplats, & Innovation Indicators and Economic Analysis to Support Policy Making. figures_en.htm, hämtat . International Energy Agency:s webbplats, RD & D Statistics. IPCC:s webbplats, /Task Force. webbplats, Indicator of . /environment/innovation/indicator, hämtat . webbplats, Environmental Policy and Technological Innovation (EPTI). /environment/innovation, hämtat . webbplats, Patent Search Strategies for the Identification of Selected E nvironment-related Technologies (ENV-TECH). Intervjuer med representanter för Intervju med representanter för Intervju med representanter för Intervjuer med representanter för Intervjuer med representanter för Intervjuer med representanter för Formas Intervju med representanter för Intervju med representanter för Mistra Intervju med representanter för Intervju med representanter för Intervju med , forskare vid Ångströmlaboratoriet GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Bilaga 1 Klimat- och energipolitiska mål Det övergripande målet för internationell klimatpolitik är fastlagt i och innebär att halten av växthusgaser i atmosfären ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig.197 godkände klimatkonventionen genom det klimatpolitiska beslutet 1993.198 EU:s medlemsstater enades 2009 om målet att till 2050 begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till jämfört med förindustriell temperaturnivå. Medlemsstaterna enades också om målet att EU ska minska