prop · GZ03110 · 2012-03-19 00:00:00 — registreras av eller ingås inför en myndighet, vilket fordrar ytterligare överväganden som inte ryms inom ramen för utredningens arbete. Samarbete genom centralmyndigheter och deras åligganden En centralmyndighet ska utses enligt både underhållsförordningen och Centralmyndigheterna ska samarbeta med varandra och fullgöra de uppgifter som föreskrivs i respektive instru- Dessa är i stort sett överensstämmande. Uppgifterna avser i huvud- sak att bistå en sökande med att se till att ansökan innehåller den information och de handlingar som behövs, ta emot en ansökan gjord genom en centralmyndighet i ett annat land och vidarebefordra den till rätt myndighet i det egna landet samt på förfrågan bistå en annan central- myndighet med olika uppgifter som krävs i ärenden enligt instrumenten eller själv göra en motsvarande förfrågan till en annan centralmyndighet. Ansökningar ska (underhållsförordningen) respektive får (Haag- konvention) göras på särskilt formulär, som har till syfte att minska över- sättningskostnaderna och underlätta kommunikationen centralmyndig- heterna emellan. För en enskild person är det valfritt att använda sig av centralmyndig- heterna. Om centralmyndigheterna anlitas har den enskilde rätt till kost- nadsfri hjälp i större utsträckning. I samband med ansökningar som vidarebefordras från en annan stats centralmyndighet, ska den svenska centralmyndigheten vidta alla lämp- liga åtgärder för att t.ex. bistå med att lokalisera den underhållsskyldige eller den underhållsberättigade, bistå med att ta fram relevanta uppgifter om inkomst, uppmuntra till samförståndslösningar, underlätta pågående verkställighet och vara behjälplig med att fastställa föräldraskap. Vilken åtgärd som är lämplig i det enskilda fallet beror givetvis på vad saken gäller. Om ansökan gäller en verkställbarhetsförklaring kan centralmyn- dighetens hjälp bestå i att ansökan vidarebefordras till exekvaturmyndig- heten (). får begära komplettering av en ansökan och behöver inte behandla den om någon komplettering inte ges in. En s.k. framställning om en särskild åtgärd som centralmyndigheten får från eller gör till en annan centralmyndighet utan att någon ansökan är aktuell kan handla om bistånd med att lokalisera den underhållsskyldige eller att ta fram uppgifter om ekonomiska förhållanden. På så sätt kan t.ex. en underhållsberättigad få vetskap om att den underhållsskyldige finns i staten, och utifrån beskedet om inkomst få en indikation på om det finns anledning att gå vidare med en ansökan om verkställighet. Utredningen föreslår att regeringen bemyndigas i lag att utse central- myndighet i enligt underhållsförordningen och Haag- konvention. Enligt utredningens bedömning bör uppgiften att vara cen- tralmyndighet anförtros . är centralmyndighet enligt New , vilken kommer att fortsätta att gälla i förhållande till de konventionsstater som inte också tillträder , och har därmed kunskap om indriv- ning av underhåll i internationella situationer. uppgifter följer av underhållsförordningen och . De närmare ramarna för arbetet får utarbetas av centralmyndigheten. Utredningen föreslår att den svenska central- myndighetens beslut att inte behandla en ansökan eller att inte bifalla en framställning om en särskild åtgärd från en utländsk centralmyndighet inte ska kunna överklagas. Ett sådant beslut vinner inte rättskraft och den utländska centralmyndigheten kan alltid återkomma med en ny ansökan. Utredningen har inte sett något behov av att utnyttja möjligheten att utse någon annan myndighet att utföra vissa av de uppgifter som enligt instrumenten ankommer på centralmyndigheten. När det sedan gäller de uppgifter som ska inhämtas och vidarebeford- ras inom ramen för samarbetet enligt underhållsförordningen, bedömer utredningen att centralmyndigheten i samband med ansökningar om att erhålla eller ändra en dom angående underhållsbidrag har tillgång till de uppgifter som krävs, nämligen adressuppgifter. Om ansökan i stället gäl- ler verkställighet kan , som verkställande myn- dighet, efterforska uppgifter om inkomst och tillgångar. För det fall ansökan gäller enbart erkännande eller verkställbarhet av ett avgörande är andra uppgifter än adressuppgifter ointressanta. Om det är fråga om en framställning om särskilda åtgärder enligt underhållsförordningen, kan centralmyndigheten behöva ta fram ytter- ligare uppgifter utöver adressuppgifter. Detta gäller emellertid endast om den underhållsberättigade kan visa upp ett avgörande som ska verk- ställas. måste då vidta lämpliga och rimliga åtgärder för att få fram uppgifter om huruvida svaranden har inkomster eller tillgångar i . I de flesta fall torde det vara tillräckligt att central- myndigheten tar fram offentliga uppgifter om den underhållsskyldiges taxerade inkomst samt inkomst- respektive utgiftsräntor. Försäkrings- kassan kan därutöver ha uppgift om aktuell inkomst om den underhålls- skyldige har fått en socialförsäkringsförmån. Dessa uppgifter torde vara tillräckliga i de allra flesta fall. Först därefter, om det finns anledning, bör centralmyndigheten gå vidare och tillfråga andra myndigheter. Det är då främst som kan ha uppgifter av intresse. Skyldigheten för att lämna uppgifter följer av underhållsförordningen och sekretess är inte något hinder för utlämnande av uppgifter, jfr 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL. Utredningen bedömer att det inte finns behov av att utse någon annan myndighet som ska vara behörig att tillhandahålla centralmyndig- heten uppgifter enligt underhållsförordningen. Enligt ska centralmyndigheten vidta alla lämpliga åtgärder för att bl.a. bistå med att lokalisera den underhålls- skyldige eller den underhållsberättigade och ta fram uppgifter om in- komster. Det finns inte någon bestämmelse motsvarande den i under- hållsförordningen som förpliktar andra myndigheter att lämna uppgifter till centralmyndigheten. Utredningen har inte heller ansett att det är nöd- vändigt att föreslå någon sådan bestämmelse. De offentliga uppgifter som centralmyndigheten har tillgång till anses normalt vara tillräckliga för att uppfylla skyldigheterna enligt konventionen. får, i förekommande fall, vidarebefordra även sekretesskyddade uppgifter till en utländsk centralmyndighet. Under- hållsförordningen kräver i detta avseende Haagkonven- tion men det ska fortfarande göras en bedömning av om det är lämpligt och rimligt att uppgiften överlämnas. Vidarebefordran av sekretess- belagda uppgifter enligt får ske om det är tillåtet enligt OSL. Uppgifter som kommer till centralmyndigheten kan ha samband med ett ärende om underhållsstöd. De omfattas då av socialförsäkringssekre- tess (28 kap. 1 § OSL). I andra fall finns inte någon sekretess- bestämmelse som är tillämplig för centralmyndigheten. Utredningen föreslår att sekretessbestämmelsen i 28 kap. 1 § OSL görs tillämplig även på ärenden enligt underhållsförordningen och , liksom för ärenden enligt New . också att det införs en sekretessbestämmelse i OSL för domstol i sådana Utredningen föreslår vidare att en bestämmelse införs i socialförsäk- ringsbalken som ger centralmyndigheten rätt att behandla personupp- gifter enligt de nämnda instrumenten. Utredningen föreslår även att det ska vara tillåtet för centralmyndigheten att överföra personuppgifter till behöriga myndigheter i ett tredje land, dvs. en stat utanför EU och EES, om det är nödvändigt. I övrigt bedöms gällande rätt med avseende på behandling och bevarande av personuppgifter vara tillräcklig för att upp- fylla skyldigheterna i underhållsförordningen och Haagkonven- Både underhållsförordningen och bygger på att ansökningar görs genom centralmyndigheter, men det är inte något Det är fortfarande möjligt att göra en ansökan direkt till en behörig myndighet en s.k. direkt ansökan. Sökanden ska även i dessa fall ges möjlighet till rättslig prövning. Det finns dock då inte någon skyldighet att i något fall tillhandahålla fri rättshjälp respektive kostnads- fritt rättsligt bistånd (jfr nedan). Samarbetsbestämmelserna blir inte heller tillämpliga, vilket innebär att sökanden inte kan få centralmyndighetens hjälp med att t.ex. lokalisera den underhållsskyldige eller att se till att ansökan är fullständig. Rättshjälp och rättsligt bistånd Både enligt underhållsförordningen och är staterna skyldiga att ge parterna i en underhållstvist möjlighet till rättslig För att säkerställa denna möjlighet ska staterna tillhandahålla rättshjälp (underhållsförordningen) respektive rättsligt bistånd (2007 års Rättshjälpen i detta sammanhang har en annan inne- börd än rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1996:1619). rättshjälpen respektive det rättsliga biståndet får bedömas från fall till fall, beroende på vad saken gäller. I underhållsförordningen preciseras vad rättshjälpen i förekommande fall ska omfatta, såsom rättsligt bistånd att väcka talan inför en myndig- het eller domstol och representation vid domstol, tolkning och översätt- ning, befrielse från eller bidrag till rättegångskostnader och arvoden till personer som fått i uppdrag att vidta åtgärder under förfarandet. års ges exempel på vad det rättsliga biståndet kan omfatta, som t.ex. juridisk rådgivning. Staterna kan uppfylla sina skyl- digheter även genom att centralmyndigheten ger allmänna upplysningar eller vidarebefordrar en ansökan till exekvaturmyndigheten. När en ansökan görs av en underhållsberättigad person, genom en centralmyndighet, och avser underhållsskyldighet som grundar sig på ett föräldra-barnförhållande till ett barn ska fri rättshjälp respek- tive kostnadsfritt rättsligt bistånd tillhandahållas. I andra fall får rätts- hjälp och rättsligt bistånd lämnas under de förutsättningar som följer av nationell rätt, utifrån en behovs- och rimlighetsbedömning. offentligt organ som under vissa förutsättningar betraktas som under- hållsberättigad, och som t.ex. har rätt till återbetalning för lämnat under- hållsstöd, har rätt till rättshjälp och rättsligt bistånd. När rättshjälp eller rättsligt bistånd ska lämnas genom ett rättshjälps- biträde enligt rättshjälpslagen anser utredningen att utgångspunkten bör vara att rättshjälp ges under de förutsättningar och på de villkor som följer av rättshjälpslagen. För de fall där rättshjälpen eller det rättsliga biståndet ska vara kostnadsfritt föreslår utredningen att ett antal av bestämmelserna i rättshjälpslagen undantas från tillämpning. t.ex. inte göras någon prövning av sökandens ekonomiska underlag och det ska inte heller krävas särskilda skäl för att bevilja rättshjälp. innebär att rättshjälpen i dessa fall i sin helhet bekostas av staten. Allmänna bestämmelser, slutbestämmelser och bilagda formulär Instrumenten innehåller också allmänna bestämmelser och slutbestäm- Vissa av dessa är riktade till staterna och inte till tillämparen i ett enskilt fall, såsom bestämmelser om reservationer och undertecknande och tillträde till instrumenten. Formulär har tagits fram och finns intagna som bilagor till underhålls- förordningen och till . Dessa ska användas i olika situationer som nämns i enskilda artiklar, t.ex. i samband med När det gäller språk och översättning, anser utredningen att bör godta att ansökningar och formulär ifylls på och översättningar görs till svenska, danska eller engelska (underhållsförordningen) respektive svenska, danska, engelska eller norska (). bör föreskrivas i förordningsform. Även kontakter mellan centralmyndig- heterna bör kunna ske på de nämnda språken, för konventionens del utöver de föreskrivna språken engelska och franska. Om EU ger möjlig- het till reservation mot användandet av franska bör dock enligt utredningens uppfattning meddela en sådan reservation. Underhållsförordningens bestämmelser ska tillämpas på förfaranden som inleds, förlikningar som godkänns av eller ingås inför domstol och på officiella handlingar som fastställs efter det att förordningen börjar tillämpas, dvs. Bestämmelserna om erkännande, verk- ställbarhet och verkställighet kan under vissa förutsättningar tillämpas även på avgöranden som har meddelats . konvention i sin tur ska vara tillämplig på ansökningar eller framställ- ningar som mottagits av centralmyndigheten respektive den behöriga myndigheten (vid direkta ansökningar) i den anmodade staten efter det att konventionen trätt i kraft mellan staterna. gäller erkännande och verkställighet för de stater som även är parter i protokoll ska inte tillämpas på underhåll som har begärts i en stat med avseende före ikraftträdandet av protokollet. Inom EU ska proto- kollet i viss utsträckning tillämpas , dvs. när underhållsförordningen ska börja tillämpas, och då även när det gäller att fastställa tillämplig lag på underhåll som begärs avseende en tidsperiod som föregår protokollets ikraftträdande. Införlivande av instrumenten och lagtekniska lösningar Underhållsförordningen är en EU-förordning som kommer att gälla direkt i . Även Haagprotokoll kommer att vara direkt tillämpligt i och med att EU har tillträtt protokollet och medlemsstaterna (med undantag för och ) är genom EU:s tillträde bundna av protokollet. I fråga om 2007 års kan man, enligt vad utredningen erfarit, utifrån de förhandlingar som har förts utgå från att EU kommer att tillträda konventionen. kommer då att bli bundet genom EU:s tillträde, vilket innebär att även kommer att bli direkt tillämplig i . Några förslag i fråga om inför- livande av lämnas därför inte. kan inte heller på egen hand utvidga konventionens tillämpningsområde eller meddela reservationer mot enskilda bestämmelser, såvida detta inte uttryckligen tillåts av EU. Utredningen lämnar därför inte heller några sådana förslag. Utredningens förslag till kompletterande bestämmelser till underhålls- förordningen och har placerats i en egen lag. Utredningens förslag till kompletterande bestämmelser bör träda i kraft som underhållsförordningen, och Haagprotokoll. Underhållsförordningen och Haag- protokoll ska börja tillämpas . Det är ännu oklart om detsamma kommer att gälla . Det bör därför överlämnas till regeringen att bestämma tidpunkten för när den före- slagna lagstiftningen ska träda i kraft. Utredningens förslag till kompletterande bestämmelser kräver inga övergångsbestämmelser. Däremot föreslås övergångsbestämmelser när det gäller förslagen att ändra bestämmelserna om domstols behörighet och lagval i lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. En domstols behörighet i fråga om under- håll i ett mål som anhängiggjorts enligt 3 kap. 6 eller 12 § före ikraft- trädandet ska inte gå förlorad. Sådana mål ska prövas enligt äldre rätt. Lagförslag i aktuella delar (SOU 2010:59) 1Förslag till lag med kompletterande bestämmelser till underhållsförordningen och Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser som kompletterar rådets förord- ning (EG) nr 4/2009 av om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (underhållsförordningen) och Haagkon- ventionen av om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar (Haagkonven- tion). Förnyad prövning enligt underhållsförordningen 2 § En ansökan om förnyad prövning enligt artikel 19.1 i underhålls- förordningen ska göras skriftligen. Ansökan ska ges in till hovrätten, om det avgörande som ansökan om förnyad prövning avser är ett utslag från eller en dom från tingsrätten. I annat fall ska ansökan ges in till . Beviljas ansökan, ska rätten besluta att ny handläggning ska ske vid den myndighet som meddelade det avgörande som ansökan om förnyad prövning avser. Vid rättens handläggning gäller i övrigt bestäm- melserna om resning i 58 kap. 5 §, 6 § första och andra styckena samt 8 § i tillämpliga delar. Beslut om erkännande och verkställbarhet 3 § är behörig domstol enligt artiklarna 27.1 och 32.2 i underhållsförordningen samt vid förfaranden enligt artikel 23, med undantag för artikel 23.10, . 4 § Den som ansöker om erkännande eller om verkställbarhetsförklaring av ett utländskt avgörande enligt ska tillsam- mans med ansökan ge in avgörandet i original eller av myndighet bestyrkt kopia. 5 § Vid beslut med anledning av en ansökan enligt underhållsförord- ningen eller om att ett utländskt avgörande ska erkännas eller förklaras vara verkställbart i ska bestå av en lagfaren domare. 6 § Om hovrätten vid det förfarande som avses i 5 § bifaller en ansökan enligt underhållsförordningen om att ett utländskt avgörande ska förkla- ras vara verkställbart, ska hovrättens beslut anses innefatta ett beslut om kvarstad eller om någon annan åtgärd som avses i 15 kap. rättegångs- 7 § Ett avgörande med anledning av en ansökan om verkställbarhets- förklaring enligt ska delges den som har rätt att ansöka om ändring. 8 § En ansökan om ändring ska ges in till . Vid handläggningen i av en ansökan om ändring av ett beslut enligt 5 § tillämpas bestämmelserna i om över- klagande av tingsrätts beslut, om inte annat följer av underhållsförord- En domare som har prövat en ansökan enligt 5 § får inte delta i pröv- ningen av en ansökan om ändring av beslutet. 9 § Vid handläggningen i av ett överklagande av ett beslut i en fråga som avses i 8 § gäller bestämmelserna i rättegångs- balken om överklagande av hovrätts beslut i tillämpliga delar, om inte underhållsförordningen eller föreskriver något Talan får inte komma under Högsta domstolens prövning utan att har meddelat prövningstillstånd enligt 54 kap. 10 § 10 § Om en ansökan om verkställbarhetsförklaring bifalls, eller om en sådan förklaring inte behövs, får det utländska avgörandet verkställas enligt utsökningsbalkens bestämmelser om verkställighet av en dom som har vunnit laga kraft, om inte annat följer av underhållsförordningen eller Hinder mot och uppskjutande av verkställigheten enligt artikel 21 i 11 § är behörig myndighet enligt artikel 21 i 12 § beslut i en fråga om uppskjutande av verkställigheten enligt artikel 21.3 i underhållsförordningen får över- Vid överklagande gäller 18 kap. utsökningsbalken i tillämpliga 13 § Regeringen utser en centralmyndighet med uppdrag att fullgöra de uppgifter som följer av underhållsförordningen och Haagkon- 14 § beslut med anledning av en framställning eller en ansökan från en utländsk centralmyndighet i enlighet med artikel 53 eller 56 i underhållsförordningen, eller artikel 7 eller 10 , får inte överklagas. Överföring av personuppgifter till tredje land 15 § får utan hinder av 33 § personuppgiftslagen (1998:204) överföra personuppgifter till tredje land, om det behövs för att erforderliga åtgärder enligt underhållsförordningen och ska kunna övervägas och vidtas. Detta gäller även sådana personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 2Förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619) Härigenom föreskrivs att det i rättshjälpslagen (1996:1619) ska införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. Rättshjälp ska beviljas om den rättssökande behöver juridiskt bi- träde samt då förutsättningarna enligt artikel 46 i rådets förord- ning (EG) nr 4/2009 av den 18 hörighet, tillämplig lag, erkännan- de och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om under- hållsskyldighet eller artikel 15 i indrivning av underhåll till barn fall gäller inte 2 §, 413 §§, 21 25 §§, 32 § 14 och 6, 33 §, 35 §, 38 § och 40 § första stycket. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att det i 28 kap. ska införas en ny paragraf, 1 a §, av följande lydelse, dels att 36 kap. 1 § ska ha följande lydelse. Sekretess enligt 1 § gäller även för uppgift om en enskilds person- liga förhållanden i verksamhet hos som avser rådets förordning (EG) nr 4/2009 av om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet, Haag- konventionen av om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar och New York- konventionen av om indrivning av underhållsbidrag i utlandet. Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i 1. ärende enligt lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn, 2. ärende om adoption enligt 3.ärende om anordnande av godmanskap enligt 11 kap. 4 § , eller 4.ärende om förvaltarskap. Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i 1. ärende enligt lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn, 4. ärende om förvaltarskap, eller 5. mål och ärenden enligt rådets förordning (EG) nr 4/2009 av om domstols behörighet, tillämplig lag, erkän- nande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om under- hållsskyldighet, av om internationell indrivning av under- håll till barn och andra familje- medlemmar eller New York-kon- ventionen av om indrivning av underhållsbidrag i utlandet. Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om en part begär det och det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i 2.mål och ärende enligt i annat fall än som anges i första stycket, eller 3.ärende enligt lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att det i 114 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110)1 ska införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. Detta kapitel ska också tilläm- pas vid behandling av personupp- gifter i verksamhet hos Försäk- ringskassan i dess egenskap av centralmyndighet enligt rådets för- ordning (EG) nr 4/2009 av den 18 righet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhålls- nationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemed- lemmar samt New York-konven- Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 Socialförsäkringsbalken träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna (SOU 2010:59) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän (), , Hovrätten för , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , Datainspek- tionen, , , , Skatte- verket, , och folkminnen, vid , Juridiska fakul- tetsstyrelsen vid , och Makalösa Föräldrar. , psykologi och socialt arbete vid , i världen, , Kommuner och Landsting och har avstått från att yttra sig. Sammanfattning av betänkandet Makes arvsrätt, dödsboförvaltare och dödförklaring (SOU 1998:110) i aktuell del Det föreslås att tillämpningsområdet för bestämmelsen om jäv för testa- mentsvittnen (10 kap. 4 § ) utvidgas. För det första ska sambo jämställas med make i bestämmelsen. Det innebär att testatorns sambo inte får bevittna ett testamente och att ingen får bevittna ett förordnande till förmån för sin sambo. Tillämpningsområdet ska vidare utvidgas till ställföreträdare för fysiska och juridiska personer. Den som är ställföreträdare för en fysisk eller juridisk person ska inte få bevittna ett förordnande till den personen. Inte heller den som på annat sätt har sådan anknytning till den som ett testamentariskt förordnande gäller att han eller hon har ett betydande intresse i förordnandet ska få bevittna det. Dessutom föreslås att personer som är närstående till någon av dem som den nämnda utvidgningen avser också ska vara förhindrade att vara testamentsvittnen. Lagförslag i aktuell del (SOU 1998:110)