prop · H0031d32 · 2012-09-20 00:00:00 — Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.26 Anslagsutveckling 1:9 Energiteknik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. Högst av anslaget får användas för de administrativa kostnader detta medför. ytterligare tillförs detta ändamål. Regeringen föreslår att anvisas . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 100 000 000, 140 000 000 respektive . Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:9 Energiteknik Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Det är angeläget att stimulera användning av energitekniker som är gynnsamma i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med på marknaden etablerade tekniker. Biogas och solceller är två tydliga exempel på sådana tekniker. I denna proposition föreslår regeringen en förlängning och förstärkning av stödet för utökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser genom att ytterligare 280 miljoner avsättts för detta ändamål . I syfte att skapa gynnsamma förutsättningr för utvecklingen och etableringen av solceller på den svenska marknaden förlängs stödet för installation av solceller , genom att Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:9 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014, 2015 och 2016. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och teckna avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Erhållet/föreslaget bemyndigande 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.30 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:10 Elberedskap Tabell 3.29 Anslagsutveckling 1:10 Elberedskap 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Under anslaget anvisas medel till för elberedskaps- och dammsäkerhetsåtgärder. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För 20142016 beräknas anslaget till . Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Elberedskap besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142016. Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens förslag: Avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften, som tas ut i enlighet med elberedskapslagen (1997:288) för att finansiera beredskapsåtgärder som beslutas med stöd av nämnda lag, bör fastställas till högst . Skälen för regeringens förslag: Finansieringen av åtgärder som genomförs enligt elberedskapslagen sker genom att den som innehar nätkoncession enligt ellagen betalar en avgift. Åtgärderna som finansieras från anslaget 1:10 Elberedskap, vilket uppgår till motsvarande belopp som avgiftsuttaget, syftar till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället och att tillgodose elförsörjningen vid höjd beredskap. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.32 Anslagsutveckling 1:11 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, särskilt kommuners och landstings arbete med energieffektivisering i enlighet med energieffektiviseringsstöd, länsstyrelsernas arbete med regionala klimat- och energistrategier, samt regionala samverkansprojekt och förstärkta insatser för information, rådgivning, teknikupphandling och marknadsintroduktion, nätverksaktiviteter samt ett stödsystem med energikartläggningscheckar. Riktlinjerna för energieffektiviseringsprogrammet har lagts fast genom beslut med anledning av propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi samt budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . beräknas anslaget till . Tabell 3.33 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:11 Energieffektiviseringsprogram Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:11 Energieffektiviseringsprogram besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och teckna avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Erhållet/föreslaget bemyndigande 3.1.121:12 Avgifter till internationella organisationer Tabell 3.35 Anslagsutveckling 1:12 Avgifter till internationella organisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:12 Avgifter till internationella organisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget finansierar avgifter till internationella organisationer samt vissa utgifter för internationellt samarbete inom energiområdet. Regeringen föreslår att anvisas . För perioden 20142016 beräknas anslaget till . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:12 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och teckna avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Erhållet/föreslaget bemyndigande 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 3.2Förslag avseende till följd av att tidsmässiga förskjutningar i svenska kraftnäts verksamhet projektens genomförande är den vanligaste Sedan bildades i början av 1990- talet har stamnätet för el varit i en fas av förvaltning och med låga investeringsnivåer som har övergått till en fas av omfattande om- och nybyggnad. Det innebär en väsentligt ökad investeringsvolym för att öka överföringskapaciteten i , förbättra driftsäkerheten, förnya befintliga anläggningar och ansluta ny elproduktion i form av främst vindkraftsparker. har redovisat sitt förslag till investerings- och finansieringsplan för treårsperioden 20132015 till regeringen (dnr N2012/1060/E). Förslaget till investerings- och finansieringsplan för de kommande tre åren för affärsverkskoncernen omfattar åtgärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelserna och utrustning för elektronisk kommunikation. De planerade investeringarna 2015 beräknas uppgå till högst varav . Vissa projekt delfinansieras av kommuner och andra markägare som får frilagd mark för exploateringsändamål eller genom anslutningsavgifter till stamnätet. I projektet , som syftar till att förnya och förstärka elmatningen till , beräknas en betydande medfinansiering ske från markägare som får mark frilagd för exploateringsändamål. Vidare har tillsammans med sina berörda utländska motsvarigheter beviljats finansiellt stöd ur EU:s s.k. återhämtningsplan om stöd till energiinfrastrukturprojekt för en elförbindelse mellan och (NordBalt). I enlighet med uppdrag i regleringsbrevet har redovisat en utvecklad investerings- och finansieringsplan för kommande treårsperiod. har vid ingång 129 planerade investeringar, som kommer att ianspråkta investeringsmedel . Till detta kommer ett okänt antal investeringar som måste genomföras p.g.a. akuta åtgärder, t.ex. haverier. Träffsäkerheten i den ekonomiska planeringen har varit mindre god på årsbasis men sett till utfallet under de sammantagna treårsperioderna har träffsäkerheten varit betydligt bättre. orsaken till avvikelserna. Det krävs en stor mängd tillstånd innan en planerad investering kan genomföras, bl.a. avseende miljöpåverkan och markåtkomst. Handläggningstiderna hos berörda myndigheter är ofta lång och svår att förutsäga. Överklaganden av beslut kan leda till förseningar av projekten. Vid genomförande av investeringsprojekten är många projekt beroende av varandra vilket leder till svårigheter att hålla tidplanerna. Pågående entreprenader kan drabbas av förseningar bl.a. på grund av dåligt väder eller brister i levererad materiel. Innan en upphandling är genomförd bygger investeringsbudgeten på antaganden som baseras på erfarenheter från tidigare gjorda upphandlingar, först när upphandlingen är genomförd undanröjs den betydande osäkerheten. arbetar med att reducera osäkerheter i investeringsplanerna, bl.a. har samtliga tidplaner setts över och mer tid för genomföranderisker har lagts in, prioriteringsarbete pågår, arbete med resurshantering har påbörjats för att kartlägga internt och externt resursbehov, nya systemstöd för uppföljning och kontroll införs. har anslutningsplikt och i uppdrag att underlätta utbyggnaden av förnybar elproduktion, varför anslutningsärenden avseende vindkraftparker prioriteras. Förfrågningar görs dock ofta långt före det att beslut om byggande av vindkraftparken varför ett antal anslutningsinvesteringar ingår i investeringsplanen trots att det råder stor osäkerhet vad gäller genomförandet. Ledtider från beslut till idrifttagning är inte ovanliga i stamnätet. Det beror framförallt på den långa processen för att bevilja koncession för en ledning. Tillståndsgivningen för nätanslutningar kan komma att bli en gränssättande faktor för hur snabbt stora mängder förnybar energi ska kunna introduceras i det svenska elsystemet. En sammanfattande investeringsplan för för budgetåren 20132015 redovisas i tabell 3.38. Planen stämmer överens med det förslag som lämnat till regeringen. Nedan redovisas översiktligt de planerade investeringsprojekt som var för sig överstiger . Flertalet investeringar har fått en ny kostnadsprognos sedan föregående investeringsplan. Nitton nya investeringsprojekt har tillkommit och nio investeringsprojekt har utgått antingen för att de har slutförts eller för att de har ersatts av en annan investering. Inom ramen för samarbetet mellan de nordiska stamnätsföretagen har det identifierats ett antal flaskhalsar i överföringsnäten som kan vara begränsande för elhandeln och elöverföringen i . I de nordiska systemutvecklingsplaner som tagits fram finns projekt som medverkar . Det största enskilda projektet för Svenska kraftnäts del är den s.k. Sydvästlänken som gäller en ny förbindelse mellan dels och , dels och södra . När Sydvästlänken tas i drift ökar överföringskapaciteten mellan elområdena 3 och 4 och bidrar även till förbättrad driftsäkerhet i . För att erhålla ett robust system byggs förbindelsen som redundanta och oberoende system. De svenska investeringskostnaderna beräknas till varav beräknas belasta treårsperioden. Genomförda upphandlingar har till stora delar fastställt kostnader och betalplaner för projektet. Kostnadsuppskattningen är dock fortfarande mycket osäker och beroende av tillstånd för koncession, marknadsutvecklingen, det tekniska utförandet samt vilken sträckning som blir aktuell för förbindelsen till . Regeringen beslutade att meddela nätkoncession avseende den södra delen av . Regeringen beviljade Svenska kraftnäts ansökan avseende den norra delen av . Arbetet med att förbereda ansökan för den västra grenen mot pågår. En ny likströmsförbindelse mellan och (NordBalt) planeras i syfte att knyta samman de nordiska och baltiska elmarknaderna. bidrar även förbindelsen till att förbättra försörjningssäkerheten i de baltiska länderna. Förbindelsens teknik möjliggör inkoppling av framtida vindkraftparker till havs. Förbindelsen beräknas kunna tas i drift /16. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Den totala investeringskostnaden beräknas uppgå till ca . Projektet har beviljats medel ur med stöd till energiinfrastrukturprojekt om till kabelförbindelsen och till nödvändiga nätförstärkningar i . Den svenska delen av investeringen är ca , varav ca belastar treårsperioden. Den återstående livslängden på befintlig tunnoljekabel mellan och är starkt begränsad. planerar för ett utbyte av kabelförbanden för att undvika risk för omfattande haveri samt oljeläckage. För att bibehålla driften på utlandsförbindelsen utreds en parallell förläggning till befintlig kabel. Svenska kraftnäts investeringskostnad beräknas till ca och utbytet planeras att genomföras . Inom ramen för , som avser en förnyelse av elmatningen till , pågår och planeras drygt femtio delprojekt tillsammans med regionnätsägarna i området. De totala investeringskostnaderna beräknas till ca . Svenska kraftnäts del av investeringskostnaderna beräknas till ca . Genom projektet kan luftledningar tas bort och får förstärkta inmatningspunkter från flera håll. undertecknades ett avtal angående kostnadsfördelning mellan nätägarna och berörda kommuner som delfinansierar investeringen genom att ledningsgator frigörs för framtida exploatering för kommunerna. De olika delprojekten omfattar bl.a. en ny förbindelse mellan och , en ny förbindelse mellan och Järva och en ny ledning mellan och (CityLink). De omfattande byggnationer av och planer för vindkraftparker innebär ett utökat behov av investeringar i stamnätet. Svenska kraftnäts huvudinriktning är att ansluta kommande vindkraftparker till befintliga stationer. Dagens anslutning av genom regionnätet medger inte de utbyggnadsplaner som finns för vindkraften på ön. planerar att ansluta till det svenska stamnätet genom två parallella 500 MW likströmslänkar. Förstudier pågår och drifttagningen av den första etappen är planerad till 2017. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kostnaden beräknas till varav ca beräknas belasta treårsperioden. Flera planerade vindkraftparker i motiverar en ny anslutning till stamnätet. Investeringen i den nya stationen uppgår till , varav belastar treårsperioden. nordväst om med en beräknad effekt om 3 0004 000 MW föranleder behov av nya anslutningspunkter i stamnätet, varav den första är stationen vars investeringskostnad uppgår till . Av dessa belastar treårsperioden. En ny vindkraftpark planeras vid med en förväntad effekt på ca 500 MW som även den medför behov av en ny anslutningspunkt. Investeringskostnaden uppgår till , varav belastar treårsperioden. Mellan och planeras nya vindkraftparker, samt i ett senare skede en vindkraftpark till havs utanför , uppgående till ca 1 000 MW som föranleder behov av en ny anslutningspunkt. Investeringskostnaden uppgår till , varav beräknas för perioden 20132015. planerar även ett flertal ledningsprojekt. Överföringskapaciteten på ledningen mellan Stackbo och Hamra behöver utökas med anledning av ökad överföring på ledningen på grund av 2 och ny vindkraft. Investeringskostnaden uppgår till , varav beräknas för treårsperioden. Flera ledningsprojekt avser nödvändiga nätförstärkningar runt Forsmark på grund av effekthöjningar av blocken i Forsmarks kärnkraftverk. Investeringskostnaderna uppgår till totalt , varav belastar treårsperioden. En ny ledning planeras mellan Ekhyddan () och Barkeryd () mot bakgrund av de omfattande effekthöjningarna i . Projektet har försenats på grund av att tillståndsprocessen tar betydligt än planerat. Kostnaden uppgår till , varav belastar perioden 20132015. För att öka överföringskapaciteten över det s.k. västkustsnittet planeras en ny ledning mellan och . I området planeras dessutom nya vindkraftparker som behöver anslutas till stamnätet. bedömer att investeringskostnaden uppgår till , varav avser treårsperioden. Åtgärder avseende dubbelledningarna mellan och påbörjades och pågår fortfarande. Investeringskostnaden uppgår till varav 10 miljoner avser treårsperioden. planerar för en spänningshöjning från till från vidare mot och . Ledningen LindbackaÖstansjö är en del av denna plan. Investeringskostnaden för den nya ledningen beräknas uppgå till . Perioden 20132015 beräknas belastas med . Med den stora effektvolym som kommer att transporteras i samband med att utlandsförbindelsen NordBalt tas i drift, måste överföringsförmågan i området förbättras. Ledningen EkhyddanNybro Hemsjö medför även att driftsäkerheten förbättras. Investeringskostnaden uppgår till , varav belastar treårsperioden. Mot bakgrund av de omfattande planerna på vindkraftutbyggnad i norra har utrett överföringsbehovet som detta medför samt vilka åtgärder som behöver vidtas. I ett första steg kommer åtgärder för i storleksordningen att behöva vidtas varav 430 miljoner belastar perioden 20132015. har, utöver nämnda stationsprojekt, upprättat en plan för ombyggnad av ett antal viktiga stationer för att förnya äldre utrustning och därmed höja driftsäkerheten. Investeringskostnaden för förnyelsen av stationerna , och Stackbo beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. Även behov av nya stationer föreligger. Kostnaderna för de nya stationerna Lindbacka 2, Djuptjärn, Hjälta, , Råsten och beräknas uppgå till , varav 840 miljoner avser perioden 20132015. Enligt har det blivit svårare att reglera spänningsnivåerna i stamnätet. Vid låglastsituationer överskrids ofta de fastlagda gränsvärdena vilket riskerar att äventyra driftsäkerheten. För att kunna uppnå acceptabla spänningar ska åtta s.k. reaktorer successivt installeras i Svenska kraftnäts stationer. Investeringskostnaden uppgår till 310 miljoner 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kronor, varav belastar treårsperioden. Driftövervakningssystemet är i behov av förnyelse. Det nya driftövervakningssystemet ska uppfylla dagens krav på funktionalitet och itsäkerhet. Ett nytt driftövervakningssystem planeras att tas i drift 2013. Investeringskostnaden beräknas till , varav ca beräknas falla ut . dagens driftövervakningskommunikation som kommer att skapa en framtidssäker helhetslösning för driftövervakningen och möjliggör för att styra och övervaka kraftsystemet effektivt och tillförlitligt, beräknas till en kostnad om , varav ca . Tabell 3.38 Investeringsplan för Investeringar exkl. SwePol Link, Amortering av externa lån, Regeringens förslag: Investeringsplanen för för 2013-2015 godkänns. Skälen för regeringens förslag Regeringen anser att den nu redovisade investeringsplanen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde för treårsperioden 2015 ska godkännas. Investeringsverksamheten inom kan därigenom planeras med relativt god framförhållning. Regeringen är medveten om att tidsmässiga förskjutningar, som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren, kan förekomma. Regeringen har inget att erinra mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan. Regeringen konstaterar dock att de väsentligt ökande investeringsvolymerna framöver ställer ökade krav på planering, analys av resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten. ska uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital4, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på , exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag samt exklusive s.k. flaskhalsintäkter (kapacitetsavgifter)som överstiger kostnaden för mothandel och inte nyttjats för en eventuell sänkning av nättariffen. och rådets förordning (EG) nr 714/2009 av om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel och om 4 Justerat eget kapital definieras som genomsnittet av in- och utgående bundna egna kapital samt av det fria egna kapitalet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 upphävande av förordning (EG) nr 1228/2003 som tillämpas fr.o.m. innebär att flaskhalsintäkter ska användas till mothandel eller investeringar som syftar till att bibehålla eller öka kapaciteten på aktuell förbindelse. Av detta skäl omfattar avkastningskravet för inte längre sådana flaskhalsintäkter. ska högst ha en skuldsättningsgrad5 på . En ökad skuldsättningsgrad jämfört med motiveras av den ökade investeringsnivån i Svenska kraftnäts verksamhet. Som riktlinje för utdelning och skattemotsvarighet gäller krav på av årets resultat för affärsverkskoncernen. Kostnadseffektiviteten bör liksom vara minst lika hög som i jämförbara företag. finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst genom avgifter. Kostnaderna för att utveckla och förvalta stamnätet betalas framför allt av Svenska kraftnäts nätkunder genom den s.k. effektavgiften, som är den ena av nättariffens två komponenter. Nättariffens andra komponent, energiavgiften, finansierar verkets kostnader för att ersätta de nätförluster som sker vid överföring av el. Därutöver sker viss finansiering även genom flaskhalsintäkter och s.k. transitintäkter. är även systemansvarig för naturgas och tar ut motsvarande avgifter för denna verksamhet samt en särskild försörjningstrygghetsavgift för naturgas. Dessutom tar ut en avgift för att täcka kostnader för utfärdande och kontoföring av elcertifikat respektive ursprungsgarantier för el. har kunnat hålla internationellt sett låga och stabila överföringsavgifter. höjdes energiavgiften och effektavgiften . Höjningarna genomfördes främst med hänsyn till beräknat högre kostnader för primärreglering, mothandel, underhåll, avskrivningar och inköp av förlustel. höjs tariffens effektavgift i genomsnitt och energiavgiften för elområdena 1 och 2 samt för elområdena 3 och 4. och uppgick till . uppgick flaskhalsintäkterna till . De ökade flaskhalsintäkterna beror framför allt på den höga fyllnadsgraden i vattenmagasinen och den låga tillgängligheten av kärnkraften för införandet av fyra elområden i . I enlighet med förordningen (EG) nr 714/2009 har använts för att täcka kostnader för mothandel. Resterande 685 miljoner har omklassificerats till långfristig skuld i Svenska kraftnäts balansräkning och använts till investeringsbidrag till genomförda investeringar . har uppskattat kapacitetsavgifterna till ca och kostnaderna för mothandeln till ca . Ett årligt belopp om skulle då kunna reserveras för kommande investeringar. Även om EU- regelverket endast avser de flaskhalsintäkter som uppkommer på gränsöverskridande förbindelser så avser att så långt som möjligt nyttja de interna flaskhalsintäkterna på samma sätt som det huvudsakliga ändamålet enligt EU- regelverket, dvs. för mothandel eller utbyggnad av överföringskapaciteten. Transitintäkterna har ökat . var ett torrår med övervägande import till vilket påverkade intäkterna negativt. har situationen varit det omvända. I och med de förändringar i ellagen (1997:857) som beslutades sker en förhandsprövning av elnätstarifferna . För Svenska kraftnäts del innebär detta att en intäktsram fastställs för nätverksamheten. beslutade att fastställa intäktsramen för till högst . Avgiftsinkomsterna prognostiseras för åren 20132015 i tabell 3.39. 5Med skuldsättningsgrad avses räntebärande skulder dividerat med justerat eget kapital inklusive minoritetsandelar. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.39 Avgiftsintäkter vid 1 Arbetet med överföring av systemansvaret för gas från pågår. Enligt Svenska kraftnäts investeringsplan för 20132015 förväntas utdelningen bli 2013 baserat resultat vid ett avkastningskrav på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag samt exklusive flaskhalsintäkter (kapacitetsavgifter) som överstiger kostnaden för mothandel och inte nyttjats för en eventuell sänkning av nättariffen. Aktuellt års utdelning inlevereras nästkommande verksamhetsår.