prop · GZ03170 · 2012-09-13 00:00:00 — Inget svar (i stället kommentar) Kommentarer till frågan: Fått information av mina företrädare och kollegor som varit/är fackliga företrädare i styrelsen. Mer information om budgetprocessen vore önskvärt. Fick ett dokument väldigt sent, långt in i mandatperioden, om vad det innebar att sitta i departementsstyrelse. Har lång erfarenhet från arbete vid myndigheter och regeringskansli. Det hade varit på sin plats med en mer initierad genomgång av institutions/ akademisystemet och hur maktförhållandena i hierarkin ser ut. Har egen erfarenhet eftersom jag varit högskolerektor. Suttit i högskolestyrelse , bl.a. som lärarrepresentant; varit facklig ordförande. Känner till våra skyldigheter, men skulle önska mer information om arbetsformer och liknande i denna typ av styrelse. Önskar delta vid introduktion. Behövde inte eftersom jag redan hade tillräcklig kännedom om styrelsens arbete. Lärosätes information gav bra och värdefull insikt och information. RK:s intro har bara erbjudits en gång, vilket inte är optimalt om man har full kalender. Har arbetat som universitetsdirektör för ett stort universitet och har därmed stor kunskap om högskolesektorns frågor. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Frågat och läst på! Det skulle ändå ha varit intressant att delta i den nationellt arrangerade utbildningen. Som representant från är cykeln för att vara ledamot annorlunda än för den tillsatta styrelsen. Därmed missar man introduktioner som ges till styrelsen när den tillsätts . Som mångårig student och doktorand vid lärosätet är jag mycket väl bekant med verksamheten. Däremot skulle /kunna sätta samman något översiktligt informationsmaterial som nytillsatta studentrepresentanter kunde ta del av för att känna till uppdragets natur bättre på förhand. Har suttit i en myndighetsstyrelse tidigare så jag kände till premisserna. Hade varit bra att veta vad som gäller en högskolestyrelse. Kunde ha varit tydligare. Skulle ha velat ha en betydligt mer grundlig introduktion. Totalt har jag fått en halv dag i gällande allmänna frågor som höll i. Som studentrepresentant och därmed inte van ledamot av vare sig myndighets- eller bolagsstyrelser upplever jag det svårt att ta till sig all kunskap om styrelsens juridiska ansvar på ett tillfredställande vis. Eget ansvar, javisst, men att ta till sig informationen är inte någon som underlättas av mitt lärosäte . Beskriv styrelsens, enligt din mening, viktigaste uppgift. Motivera gärna varför du anser att denna uppgift är viktigast. Nyckel för kategorisering av svaren: Fatta strategiska beslut: att verka för lärosätets bästa, att fatta strategiska beslut, att fatta beslut om vision, att fatta långsiktiga beslut, diskutera framtida utveckling av lärosätet, övergripande mål och inriktning för lärosätet, att stå för strategisk planering, fatta vägvisande beslut, att långsiktigt leda utvecklingen av forskningen och utbildningen vid lärosätet och liknande. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Kontroll och uppföljning: övergripande kontroll av att verksamheten fungerar enligt gällande regelverk och att medlen hanteras ansvarsfullt, ansvara för att verksamheten bedrivs på ett korrekt sätt, granska rektor, följa upp verksamheten, säkerställa god kvalitet i verksamheten, förordningen om intern styrning och kontroll, vara ansvarig för verksamheten gentemot regeringen, att lagar och förordningar följs och liknande svar. Ekonomiska frågor: budget, resursfördelning, ekonomiska beslut, budgetansvar och liknande. Stödja rektor: styrelsens främsta uppgift är att stödja rektor eller rektor och ledningen. Samverkan: ge samhällslegitimitet, ha ansvaret i relation till omvärlden såsom näringsliv och samhälle, att medverka till att högskolan får en bättre integration i och relation till samhället, tredje uppgiften, koppla till lokal industri och liknande. Rekrytera rektor: rekrytering av rektor är lärosätets viktigaste uppgift. Har du erfarenhet från styrelsearbete i andra sammanhang än i högskolan? GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Är uppdraget att sitta i styrelsen för ett lärosäte i stort sett det samma som i andra styrelser där du varit ledamot? Ledamöterna hade möjlighet att lämna kommentarer till frågan. 48 ledamöter har gjort det och kommentarerna rör sig kring olika teman. Uppdragets karaktär/verksamheten Rektor mer makt/ansvar än VD Mindre möjlighet att fatta reella beslut Komplex relation mellan beslutsnivåer Mindre tid och utrymme för strategiarbete Speciell styrning/lagar och regler ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Anser du att preciseringen i högskoleförordningen av viktigare frågor är tillräckligt tydlig i arbetsordningen för din styrelse? Ja, precisering finns men den är inte tillräcklig Nej, precisering saknas Kommentarer till frågan: Eftersom målen är rörliga, får de anpassas successivt beroende på interna och externa förändringar. Fråga och svarsalternativ är ej logiskt överensstämmande. Frågan är om styrelsen skulle ha mer resultatfokus utifrån ett studie- och forskningsperspektiv. För vårt lärosäte åtminstone. Kan tänka mig att det varierar från lärosäte till lärosäte. Har suttit i styrelser för tre olika lärosäten och min syn är att avgränsningen sköts väl av ordförande och rektor. I och med den nya högskoleförordningen ges rektor mycket (kanske alltför) stora friheter att själv bestämma vilka frågor som är viktiga, vilket ger avtryck på universitetsstyrelsens arbete. Någon arbetsordning för universitetsstyrelsen har jag inte sett till. Ja, internt, men nej externt se svar på fråga 5. Kvalitetsarbetet behöver tydliggöras. Lärosätet har en tradition av mycket långtgående delegation vilket faktiskt försvårar för styrelsen att ha rimlig insyn i lärosätets viktiga frågor. Preciseringen kan öka ifråga om strategiskt arbete; vilket inte alltid är synonymt med inriktning. Skulle nog preciseras ytterligare. Styrelseledamöter, framförallt externa, kan för lite om för att fatta detaljerade beslut. Däremot bör kollegiets inflytande öka för att garantera kontinuitet i utveckling. Svår fråga, men det är också viktigt att det inte blir en styrning i förordningen då verksamheten är och ska vara föränderlig. Tycker inte att styrelsen skall hantera organisationsfrågor. Fokus bör istället läggas på att säkra att man har ändamålsenliga processer och att verksamheten styrs på ett sätt så att dessa kan fungera. Organisationen blir för mig en konsekvens av detta. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Varje lärosäte behöver klargöra vilka övergripande frågor som ska behandlas i dess styrelse. Min egen syn är att frågor som långsiktigt binder resurser för lärosätet eller innebär ett tydligt strategiskt val ska avgöras av styrelsen. Varje myndighet är trots allt unik och därför kan preciseringar inte vara för detaljerade. Anser du att styrelsens arbetsordning är ett bra stöd för styrelsen i dess arbete? Inget svar/ingen uppfattning Kommentarer till frågan: Det kan vara svårt att följa beslutsprocesser och diskussion. Underlag och redovisning behövs. är det svårt att veta vad man ska fråga efter eftersom man har djupare kunskap. Det är en fråga som den enskilde styrelseledamoten sällan ställer sig. Det är först nu den finns så det är kanske vanskligt att svara men, det är bättre att det finns än att det saknas. För vagt lämnar stort utrymme för tolkning. I stort sett. Ja, till en del men kunskaperna från de interna ledamöterna med erfarenhet av verksamheten tas inte tillräckligt tillvara. Har efterfrågat en arbetsordning men inte fått se den, dvs. så vitt jag förstår så saknas den. Om man behöver konsultera arbetsordningen, så är det ett tecken på att rutinerna inte fungerar. Som i många andra styrelser blir arbetsordningen lätt bara ett formellt dokument som man ser över. En arbetsordning kan knappast heller förväntas fungera så mycket annorlunda detta vore en orealistisk övertro på kraften i olika formella dokument. Som studeranderepresentant finns det vissa svårigheter med att få den samt att skapa sig en överblick av den. Arbetsordningen för studeranderepresentanterna (och flera representanter från näringslivet) är inte helt tydlig. Vet ej, har inte sett arbetsordningen. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Vilka tre styrelseärenden har ni lagt ned mest tid på ? Svaren på frågan har kategoriserats i 12 grupper enligt nyckel efter tabellen. Strategier, vision och verksamhetsplan Nyckel för kategorisering av svaren: Organisation: autonomireformen eller lärosätets organisation till följd av den nya högskoleförordningen samt sådana svar som innehåller organisationsfrågor. (Svar som avser nya regler, t.ex. antagningsordning eller anställningsordning, ingår ej här.) Budget: fördelning av anslag, fastställande av budget, ekonomiska frågor och liknande. Strategier, vision och verksamhetsplan: långsiktiga planer, verksamhetsplan, utbildnings- och forskningsstrategier, visionsarbete, kommunikationsstrategi, affärsidé, strategiska framtidsfrågor och framtidsplanering, strategi. Kontroll: förordningen om intern styrning och kontroll, internrevisionen, extern revision, riskanalyser, årsredovisning, delårsredovisning och liknande. Uppföljning: frågor om kvalitet eller utvärdering inklusive forskningsutvärdering, ekonomisk uppföljning, verksamhetsuppföljning, budgetuppföljning, rapportering av verksamhet från olika representanter från lärosätet. Grundutbildningsfrågor: lärarutbildningen, läkarutbildningen, grundutbildningsfrågan, examenstillstånd för grundutbildningar, masterutbildning, och genomströmning i grundutbildningen. Annat: samarbete med externa parter, , medierelationer, särskilda satsningar, intern säkerhet, övriga utvecklingsfrågor, studenter och CSN, studentbostäder, stöd till lokalt campus. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Policies och regler: arbetsordning, anställningsordning, antagningsordning, miljöpolicy, jämställdhetspolicy, befordringsstruktur och liknande ligger i den här kategorin. Forskningsfrågor: forskarutbildning, ansökan om nya forskningsområden, forskningsprofilering, principer för fördelning av forskningsmedel, information om forskningsområden och inrättande av stora forskningsmiljöer. (Svar om utvärdering av forskning har dock lagts in under kategorin Uppföljning.) Personalfrågor och rekryteringar: rekryteringsstrategier, anställning av ny rektor, meriteringstid för kvinnor för att bli professorer, professorsprogram, ny tjänstestruktur och liknande. Lokalfrågor: nya campus, nya lokaler, hyreskontrakt, ombyggnationer och liknande. Finns det några ärenden som du skulle vilja att styrelsen ägnade mer tid åt? Respondenterna kunde lämna kommentarer på denna fråga. Kommentarerna har kategoriserats i 11 grupper enligt nyckel efter tabellen. Samverkan med omgivande samhälle ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Nyckel för kategorisering av kommentarer: Strategi, framtidsplaner: framtids- och omvärldsanalyser, framtidsplanering, framtiden, utbildnings- och forskningsstrategier, strategisk styrning, vision och långsiktig strategi. Annat: genus och jämställdhet, konkurrentbevakning, hur styrelsens beslut påverkar medarbetarna, hur man skapar möjligheter för kreativitet, arbetsro och intellektuell stimulans, mer dialog, mer diskussion om direktiv mindre om färdiga beslutsförslag, allt, internationalisering. Budget: frågor om budgetunderlag, budget, ekonomi. Grundutbildning: ledamot vill arbeta mer med grundutbildningsfrågor. Uppföljning: utvärdering, måluppföljning, verksamhetsuppföljning. Samverkan med omgivande samhälle: ledamoten vill arbeta mer med hur lärosätet kan samverka med omgivande samhälle. Lärosätets attraktionskraft strategisk positionering: ledamot vill arbeta mer med den här typen av frågor och hur detta kan göras. Organisation: ledamot vill arbeta mer med den interna organisationen respektive att styrelsen borde ha tagit på sig i den omorganisering som har skett vid lärosätet. Verksamhetsplanering: ledamot vill arbeta mer med verksamhetsplanering. Forskarutbildning: forskarutbildningen. Inget: Ett antal ledamöter kommenterade att de inte behöver mer information eller inte vill arbeta mer med något särskilt. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Vad anser du är de tre viktigaste besluten som styrelsen har fattat ? Svaren på frågan har kategoriserats i 12 grupper enligt samma nyckel som tillämpades för svaren på fråga 8. Strategier, vision och verksamhetsplan Frågorna 1114 besvarades med hjälp av en skala från 1 till 5, där 1 stod för i mycket liten utsträckning och 5 stod för i mycket hög utsträckning. I vilken utsträckning anser du att styrelsen ges möjlighet att ta ställning till dessa områden? Utbudet av program och kurser på grund- och program och kurser på ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN I vilken utsträckning anser du att styrelsen ges möjlighet att ta ställning till dessa områden? forskning på lång sikt I vilken utsträckning anser du att styrelsen ges möjlighet att ta ställning till dessa områden? ring av campusområden, inköp av dyr utrustning GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET I vilken utsträckning menar du att styrelsen borde ha inflytande över de områden som angavs ovan? Utbudet av program och kurser på grund- och lan olika program och kurser på grund- och forskning på lång sikt av dyr utrustning o. dyl. Finns det internrevision vid ditt lärosäte? Frågorna 16 och 17 var följdfrågor till fråga 15 och de besvarades enbart av de 63 respondenter som svarat ja på fråga 15. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Hur betydelsefull anser du att internrevisionen är för styrelsens arbete? Fråga 16 besvarades med hjälp av en skala 15, där 1 stod för inte betydelsefull och 5 stod för mycket betydelsefull. Föranledde internrevisionens arbete beslut om åtgärder under Omfattas ditt lärosäte av förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll? GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Anser du att din styrelse har funnit en tillfredställande modell för att hantera kraven i förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll? Fråga 19 besvarades enbart av de 53 respondenter som svarat ja på fråga 18. Kommentarer till frågan: Det tog dock . En modell har utarbetats och förändrats för att tillgodose arbetssätt och krav. Ja, så vitt jag kan bedöma efter bara i lärosätes styrelse. Men kunde vara bättre och diskuteras oftare. Riskanalysen som ligger till grund för en del bedömningar kan förbättras. Styrelsen har hittat ett sätt att hantera den. Föranledde årliga revision eller effektivitetsrevision beslut om åtgärder under ? ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Har du i styrelsen framfört önskemål om uppföljning eller utvärdering av följande områden: Lärosätets samverkan med omgivande samhälle Vad skulle du önska att styrelsen fick mer fördjupad information om? Svaren på frågan har kategoriserats i 16 grupper enligt nyckel efter tabellen. Visioner, strategier, planer Budget, ekonomistyrning, resursanvändning Resultat och uppföljning av beslut Utveckling nationellt & internationellt GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Nyckel för kategorisering av svaren: Grundutbildningen generellt: förutsättningarna för genomförandet av en viss utbildning, grundutbildningens utbud, information om ansökningsförfarande om exempelvis examensrätt inom lärarutbildningarna, mer fokus på studenterna, lärarledda lektioner, bredare beskrivning av olika strategier för grundutbildningen. Visioner, strategier, planer: forskningsstrategin, långsiktiga forskningsplaner, översättningen av vision och strategi i verksamhetsplaner, profilering, bredare beskrivning av olika alternativa strategier inom forskning/grundutbildning och liknande. Kvalitet grundutbildningen: studenternas resultat efter utbildningen, kvalitetsarbetet inom utbildningen. Forskarutbildning: information om forskarutbildningen och dess kvalitet, kvalitetsgranskning av forskarutbildningen. Samverkan: samverkan med omgivande samhälle. Budget, ekonomistyrning, resursanvändning: budgetprocesser, användningen av forsknings- och forskarutbildningsanslaget. Resultat och uppföljning av beslut: konsekvenser som styrelsebeslut får i verksamheten, fick besluten det resultat styrelsen tänkt sig och liknande. Kvalitetsfrågor forskning: uppföljning av kvalitet och resultat inom forskningen, kvalitetsbedömningar av forskningsmiljöer. Utveckling nationellt och internationellt: den nationella och internationella utvecklingen i sektorn, förutsättningar för universiteten , konkurrens inom sektorn. Internationalisering: internationalisering av grundutbildningen eller andra delar av verksamheten. Kraven på styrelsen: det legala ramverket och regeringens krav på styrelsen, ansvarsuppdelning rektor/styrelse, ledamots ansvar i styrelsen. Lokalfrågor: fördelning av lokalkostnader, aktuella övergripande frågor om byggnationer. Information om lärosätet: kringinformation om verksamheten, möjlighet till studiebesök, vad som skulle ge bäst information om lärosätet och organisationen. Personalfrågor: rekryteringsbehov, kompetensförsörjning, strategisk personalförsörjning. Annat: arbetsmiljöfrågor, remissvar, mer information om de flesta områdena, en plan för när ärenden ska tas upp , jämställdhet. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Lärare/företrädare för verksamheten Studentföreträdare (inklusive företrädare för Hade du ytterligare styrelseuppdrag? I annan statlig myndighet GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Var hade du din huvudsakliga sysselsättning ? Anställd vid annat lärosäte Förtroendevald inom kommun eller landsting/region I eller landstingskommunal verksamhet Inom annan statlig verksamhet Inom arbetstagar- eller arbetsgivarorganisation Inom studentorganisation/student ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN På vissa av frågorna finns det ett internt bortfall i enkäten. Kommentarer istället för svar på Fråga 13 b, c Fråga 14 a, b, d, e, h Fråga 14 c, g Denna fråga ställdes till de 63 ledamöter som svarat ja på fråga 15. Denna fråga ställdes till de 63 ledamöter som svarat ja på fråga 15. Denna fråga ställdes till de 53 ledamöter som svarat ja på fråga 18. Fråga 21 a, b, f Fråga 21 d, e Respondenterna har lämnat kommentarer GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport 2011:25 It-stödet i rättskedjan 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN Högskolan är en av de största statliga sektorerna. Närmare en halv miljon människor har sin vardag, antingen som student eller anställd, vid något av landets cirka fyrtio universitet och högskolor. Tillsammans ska de bidra med kompetens och kunskap i dagens och morgondagens samhälle. har inom ramen för sin strategi Statens roll i utbildningssystemet granskat regeringens styrning av verksamheten vid universitet och högskolor samt hur lärosätena leder och följer upp sin verksamhet. Denna avslutande granskningsrapport tar sin utgångspunkt i tio granskningar som genomförts . Regeringen bör vidta åtgärder för att säkra att forskningsmedel används effektivt och att lärosätenas integritet gentemot externa finansiärer värnas. Lärosätena behöver utveckla sin förmåga att följa upp hur de betydande resurser som tillförs högskolan används för olika ändamål. Regeringen bör analysera behovet av ett mer profilerat utbildningsutbud och hur en god forskningsanknytning inom grundutbildningen kan säkras. Vidare behöver systemet för resurstilldelning till grundutbildningen ses över. Det finns behov av mer kunskap om högskolan som tar sikte på samspelet mellan utbildning och forskning. En promemoria som sammanfattar de tio granskningsrapporterna inklusive de åtgärder som regeringen vidtagit sedan rapporterna publicerades kan laddas ner från nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , Hatt, Ek, , Regeringen beslutar skrivelse om att styra självständiga lärosäten.