prop · H0031d24 · 2012-09-20 00:00:00 — Medel för detta överförs från anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringen föreslår att 5 anvisas under anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 7 , 7 respektive 8 . Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.6.31:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Anslaget används för utbetalning av ersättning enligt förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare. Utfallet beräknas bli mindre jämfört med anvisat anslag. Skälet till detta är ett lägre inflöde av nyanlända till Arbetsförmedlingen än förväntat. Även för tilläggsersättningarna etableringstillägg och bostadsersättning beräknas ett lägre utfall . väntas däremot en kraftig ökning av antalet personer i etableringsreformen. (se avsnitt 3.5 Politikens in- riktning) och därmed ett ökat behov av medel på anslaget. Det ökade medelsbehovet täcks till viss del genom överföring på 2013, 2014, 2015 och 2016 från anslaget 1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik under utgiftsområde 8 Migration som minskas med motsvarande belopp. Ändringarna av målgruppen i etableringslagen beräknas öka utgifterna med 2013, 2014, 2015 och 2016. Regeringen bedömer att det inte föreligger behov av ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.6.41:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för utbetalning av ersättning till etableringslotsar och för Arbetsförmedlingens kostnader för program och övriga insatser för vissa nyanlända invandrare. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden, som inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 1 20142016. Skälen för regeringens förslag: Verksamheten med etableringslotsar omfattar fleråriga åtaganden för etableringslotsarna och medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 20142016. Ökningen av antalet kommunmottagna till följd av ändringen i rättspraxis och asylsökande från främst , innebär att prognosen och kommande år revideras upp kraftigt i förhållande till vad som beräknades i budgetpropositionen . Det ökade medelsbehovet täcks till viss del genom överföring på 60 miljoner 2013, 163 miljoner 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2014, 216 miljoner 2015 och 191 miljoner 2016 från anslaget 1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik under utgiftsområde 8 Migration som minskas med motsvarande belopp. Ändringarna av målgruppen i etableringslagen beräknas öka utgifterna med 2013, 2014, 2015 och 2016. Införandet av basåret och möjligheten till arbetsträning beräknas öka utgifterna med 2013 och under 20142016. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. -1 000 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget har använts för att täcka räntekostnader för upplåningen av medel för lån till hemutrustning. har låneskulden betalats av och utlåningen är anslagsfinansierad. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna nyanlända och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. Ökningen av antalet kommunmottagna till följd av ändringen i rättspraxis och asylsökande från främst , innebär att prognosen och kommande år revideras upp kraftigt i förhållande till vad som beräknades i budgetpropositionen . Det ökade medelsbehovet täcks till viss del genom överföring på 2013, 2014, 2015 och 2016 från anslaget 1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik under utgiftsområde 8 Migration som minskas med motsvarande belopp. Målgruppen för hemutrustningen motsvaras i huvudsak av målgruppen för etableringslagen. Förändringar i målgruppen får därför konsekvenser även för detta anslag. Ändringarna av målgruppen i etableringslagen beräknas öka utgifterna med 2013, 2014, 2015 och 2016. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Hemutrustningslån . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 Hemutrustningslån Förändring till följd av: -1 108 000 -1 114 000 -1 115 000 -1 114 000 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.6.61:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för utbetalningar till projekt som beviljas medel inom ramen för Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare inom EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar (Integrations- fonden). Projekten ska syfta till att förbättra systemen för mottagning och integration av tredjelandsmedborgare i . Europeiska socialfonden i (Svenska ESF- rådet) är ansvarig myndighet för fonden. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare ingå ekonomiska åtaganden som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Skälen för regeringens förslag: Verksamheten inom omfattar fleråriga projekt som medför utgifter kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Anslagsbehovet motsvarar vad som faktiskt beräknas utbetalas under respektive år. Inbetalningar från Europeiska kommissionen motsvarar EU:s finansiering av projekten och redovisas under inkomsttitel Övriga bidrag från EU. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.25 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Erhållet/föreslaget bemyndigande 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar åtgärder för att förebygga diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. I området ingår myndigheterna () och . Vidare ingår insatser mot diskriminering, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans. Utöver insatser mot diskriminering redovisas generella insatser som rör kön, etnisk tillhörighet eller funktionshinder även under avsnitten Integration och Jämställdhet inom detta utgiftsområde samt under avsnittet Funktionshinderspolitik i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. beräknas utgifterna inom området öka med jämfört med anvisade medel i statens budget . Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. för att finansiera verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering, t.ex. antidiskrimineringsbyråer. Vidare avslutas satsningen, som påbörjades , om för att finansiera kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Diskriminering 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för regeringens politik mot diskriminering är 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115): -Ett samhälle fritt från diskriminering. Regeringens politik mot diskriminering är inriktad på att: -minska diskrimineringen och främja lika rättigheter i samhället oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder, -det ska finnas god kunskap om förekomst och omfattning av diskriminering i samhället och att det ska finnas kunskaper om mekanismer bakom diskriminering, neringsgrund, dels tillse att lagstiftningen är så effektiv och heltäckande som möjligt. träder en lagändring i kraft som innebär att det generella undantaget i diskrimineringslagen (2008:567) från förbudet mot diskriminering som har samband med kön vid tillhandahållande av försäkringstjänster tas bort (prop. 2011/12:122, bet. 2011/12:AU11, rskr. 2011/12:267). Lagändringen innebär ett särskilt förbud mot att ha olika försäkringspremier och ersättningar för kvinnor och män, om skillnaderna grundas på beräkningar där kön använts som en faktor. beslutade regeringen om propositionen Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering 2011/12:159). Propositionen innehåller förslag till ändringar i diskrimineringslagen som innebär att skyddet mot diskriminering på grund av ålder utvidgas till att omfatta fler samhällsområden. Ett förslag om bristande tillgänglighet för personer -arbetsgivare ska ha kunskap om diskriminemed funktionshinder som en form av diskriminering ringslagstiftningen och ska arbeta för att förebygga diskriminering, och -skapa förutsättningar för arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Resultaten inom diskrimineringsområdet redovisas utifrån de fyra ovanstående inriktningar som regeringens arbete mot diskriminering utgår från. () resultatredo- visning görs separat. 4.4.1Resultat av insatser inom området Minska diskrimineringen och främja lika rättigheter och möjligheter En effektiv och heltäckande lagstiftning är en nödvändig förutsättning för att vi i ska kunna uppnå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Regeringen har genom diskrimineringslagen (2008:567), som omfattar fler diskrimineringsgrunder och fler samhällsområden än tidigare lagar mot diskriminering, och inrättandet av DO skapat förutsättningar för att diskrimineringen i samhället ska bekämpas mer effektivt. Det pågår ett fortsatt arbete för att dels säkerställa samma skydd oavsett diskrimi- har remitterats och frågan bereds inom . fattade regeringen beslut att tillsätta en utredning (dir. 2012:80) som ska föreslå hur krav på aktiva åtgärder i diskrimineringslagen (2008:567) ska utformas och göras tydliga för att bli ett effektivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika rättigheter och möjligheter. Andra insatser för att minska diskrimineringen och främja lika rättigheter och möjligheter Med stöd av förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering, fördelade till 15 lokala verksamheter mot diskri- minering (s.k. antidiskrimineringsbyråer) . DO har samverkat med antidiskrimineringsbyråer i olika sammanhang. har tio individanmälningar kommit in till DO via antidiskrimineringsbyråer. Antidiskrimineringsbyråer har även drivit ett fåtal fall om diskriminering till domstol. Ett antal statliga myndigheter har arbetat med antidiskrimineringsstrategier som tar sikte på att motverka diskriminering, både internt och externt i sin verksamhet. Exempelvis har länsstyrelserna utarbetat en handlingsplan för lika rättigheter och möjligheter för 20102012. () i uppdrag att genomföra en förny ad satsning mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan, förskolan och fritidshemmet. Inom ramen för detta uppdrag ska sammanställa och sprida goda exempel kring det förebyggande arbetet samt arbetet med rutiner för rapportering och uppföljning av ärenden rörande diskriminering och annan kränkande behandling. För uppdraget disponerar myndigheten mellan 20112014. Uppdraget ska slutredovisas till (Utbildningsdepar- tementet) senast den20 . Inom Europeiska unionen (EU) genomförs insatser som syftar till att minska diskrimineringen och främja lika rättigheter. Europeiska kommissionen presenterade 2008 ett förslag om nytt EU-direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Grunderna kön, ras eller etniskt ursprung har i nu gällande EU-lagstiftning ett mer långtgående skydd. Syftet är att säkerställa samma nivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. Behandling av förslaget pågår inom EU. Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till nytt finansieringsprogram med syfte att bidra till att individers rättigheter främjas och skyddas i enlighet med fördraget och EU:s stadga för grundläggande rättigheter. Förslaget innebär en sammanslagning av de tre nuvarande programmen Grundläggande rättigheter och medborgarskap, och sektionerna icke-diskriminering och jämställdhet inom Progress. Rådet för rättsliga och inrikes frågor godkände förslaget till partiell allmän riktlinje . lämnade skriftlig uppdaterad information till kommission mot rasism och intolerans (ECRI). ECRI genomförde ett övervakningsbesök i för att analysera situationen inom detta område och ge rekommendationer. ECRI:s fjärde rapport om publicerades . har även överlämnat en rapport till för avskaffande av rasdiskriminering. I rapporten redogörs för vilka åtgärder har vidtagit i enlighet med den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. God kunskap om diskriminering ska finnas i samhället Att det ska finnas god kunskap om diskrimineringslagen och om förekomsten av diskriminering i samhället är centralt i det förebyggande arbetet mot diskriminering. Såväl aktuell forskning, som DO:s rapportering ger stöd för att diskriminering förekommer inom olika samhällsområden. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 om förekomsten av diskriminering och former av diskriminering har ökat. DO genomför, enligt uppdrag från regeringen, en förstudie om metoder som skulle kunna användas för att samla in uppgifter om levnadsförhållanden bland befolkningen. Uppgifterna ska bl.a. avse information som möjliggör en särredovisning avseende de diskrimineringsgrunder i diskrimineringslagen som inte redovisas i den officiella statistiken, utan att registrera etnicitet. Upp- draget ska redovisats till (Arbets- marknadsdepartementet) . DO:s insatser för att förbättra kunskapen om diskriminering i samhället redovisas i avsnitt 4.4.2. Förebygga diskriminering i arbetslivet DO har till uppgift att inom sitt verksamhetsområde bl.a. informera, utbilda, överlägga och ha andra kontakter med myndigheter och företag. DO har därför vidtagit åtgärder för att öka kunskapen om diskrimineringslagens bestämmelser om aktiva åtgärder i arbetslivet. Åtgärderna redovisas närmare nedan i avsnitt 4.4.2. En förstudie, beställd av , om domar i diskrimineringsmål 19992009 hos Arbetsdomstolen och de allmänna domstolarna (A2011/188/DISK), visar på mycket påtagliga skillnader mellan diskrimineringsmål som förts i Arbetsdomstolen respektive de allmänna domstolarna. Enligt resultaten i förstudien gäller det främst möjligheten att vinna bifall med en sådan talan, men också hur den s.k. bevisbörderegeln redovisas och tillämpas av domstolarna. Även om förstudien avser domar , är materialet begränsat och det går enligt rapporten inte att dra alltför långtgående slutsatser enbart till följd av de resultat som framkommit. Med den nya diskrimineringslagen infördes en ny sanktion, s.k. diskrimineringsersättning. Regeringen anförde i propositionen Ett starkare skydd mot diskriminering (prop. 2007/08:95) att över- trädelser av diskrimineringslagen ska ses som en allvarlig kränkning. Sanktionen ska vara kännbar och avskräckande. Även om det är förhållandevis få avgöranden och fler behövs för att dra några säkra slutsatser om effekterna av den nya ersättningen kan det, enligt DO, ändå konstateras att det inte har skett någon nämnvärd höjning av ersättningsnivåerna. Det är enligt DO:s uppfattning tveksamt om lagstiftarens intentioner med införandet av den nya sanktionen har fått genomslag. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Statskontoret överlämnade på regeringens uppdrag rapporten åtgärder mot diskriminering effekter och kostnader (2011:4) . Av rapporten framgår att många arbetsgivare och utbildningsanordnare arbetar aktivt för lika rättigheter och möjligheter, men det är få som kopplar samman detta arbete med diskrimineringslagens krav på aktiva åtgärder. Mer än hälften av arbetsgivarna anser inte heller att de aktiva åtgärderna har någon betydelse för lika rättigheter och möjligheter. De arbetsgivare som anser att åtgärder har betydelse anser att kraven på lönekartläggning är mest verkningsfulla mot diskriminering. Skapa förutsättningar för arbetet mot rasism och liknande former av intolerans Insatser mot rasism och liknande former av intolerans Regeringen anser att det är angeläget att ta ett samlat grepp om arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare i syfte att få en samlad bild av den kunskap som finns om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans och identifiera brister som bör åtgärdas i det fortsatta arbetet. Uppdraget ska redovisas . Forum för levande historia har i uppdrag att med utgångspunkt i förintelsen arbeta med frågor som rör tolerans, demokrati och mänskliga rättigheter. På uppdrag av regeringen har Forum för levande historia genomfört en kartläggning av antisemitism och islamofobi. Av rapporten och Islamofobi framgår bl.a. att Internet och sociala medier är de stora källorna till spridning av antisemitism och islamofobi. tog beslut om ett särskilt bidrag till Diskrimineringsbyrån för insatser mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Syftet med bidraget är att förebygga och motverka främlingsfientlighet som bl.a. framförs via internet. En slutrapport av uppdraget lämnades . En ny webbplats på har lanserats där några av de vanligaste nätmyterna om invandrare och minoriteter bemöts med fakta. har fördelat i stöd till Exit för insatser mot rasism och liknande former av intolerans som avser avhopparverksamhet. Kunskaperna och medvetenheten om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans kan förstärkas och fördjupas genom olika åtgärder. utgör en nyckelinstitution i det långsiktiga främjandet av tolerans och öppenhet. Det kan därför behövas särskilda riktade åtgärder mot skolan. En treårig satsning för kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans genomförs därför . Regeringen har också avsatt särskilda medel för att öka säkerheten och minska utsattheten för den judiska minoriteten. fördelade enligt förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Av 90 ansökningar beviljades 22 statsbidrag. Bidrag beviljades till riks- och lokalorganisationer spridda över landet. Stödet fördelades mellan förordningens samtliga insatsområden: rasism, afrofobi, islamofobi, antiziganism, antisemitism, homofobi eller en kombination av dessa. Enligt har projektstödet mobiliserat olika organisationer för att öka medvetenheten och kunskapen om rasism och liknande former av intolerans i samhället samt finna former för att motverka sådana yttringar. Insatser för att stärka homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter Homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt- personer) drabbas fortfarande av diskriminering och andra kränkningar i det svenska samhället. Detta är oacceptabelt och arbetet för lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer är en viktig fråga för regeringen. Flera åtgärder har redan vidtagits för att stärka lika rättigheter och möjligheter, oavsett sexuell läggning och könsöverskridande identitet eller uttryck. Bland annat har homo- och bisexuella samt transpersoners rättigheter och möjligheter uppmärksammats i uppdrag till olika myndigheter, t.ex. och . anordnades ett möte där organisationer som arbetar för hbt-personers rättigheter fick tillfälle att lyfta fram problem som de uppmärksammat, men även framföra synpunkter på vilka åtgärder som borde vidtas. Frågan om hur arbetet för hbt-personers rättigheter och möjligheter kan intensifieras bereds inom . fördelade enligt förordningen (2008:349) om statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Antalet bidragssökande organisationer var åtta. Av dessa beviljades fem organisationer stöd enligt förordningen. har medverkat till att fler organisationer för homo- och bisexuella samt transpersoner fått möjlighet att etablera sig som riksorganisationer, vilket skapar förutsättningar för att fler hbt-personer runt om i landet kan samlas och få ett starkare inflytande i frågor som berör dem. 4.4.2Resultat av insatser hos DO Statskontoret har på uppdrag av regeringen genomfört en myndighetsanalys av Diskrimineringsombuds- mannen (DO). överlämnades rapporten av Diskrimineringsombuds- mannen (2011:26). Statskontorets övergripande bedömning är att DO vidtagit relevanta åtgärder för att säkerställa en mer rättssäker och effektiv verksamhet. Ärendehanteringen har förbättrats påtagligt. Enligt Statskontoret finns dock ett behov av att DO fortsätter att utveckla ärendehanteringen, definierar och kommunicerar uppdraget, förstärker den interna styrningen samt säkerställer resurser för det samlade uppdraget. DO har fortsatt att satsa resurser på att systematiskt kvalitetssäkra handläggningen av anmälningar i syfte att minska ärendebalanserna och förkorta handläggningstiderna. Den utgående balansen minskade jämfört med och jämfört med . kom det in 1 957 anmälningar, vilket är en minskning jämfört med . av anmälarna var kvinnor och var män. För saknades uppgift om kön. Förhållandet mellan könen var ungefär detsamma . Det minskade antalet anmälningar beror enligt DO till stor del på att det 2010 inkom ett stort antal anmälningar om bristande tillgänglighet. Etnisk tillhörighet är generellt sett den vanligaste diskrimineringsgrunden inom samtliga samhällsområden. Därefter kommer funktionshinder, utom inom samhällsområdet arbetsliv där kön är den näst vanligaste diskrimineringsgrunden. Myndigheten har väckt talan i domstol i åtta fall. hade DO tjugoen pågående processer i domstol, en i Arbetsdomstolen och tjugo i olika instanser i allmän domstol.