prop · GZ03164 · 2012-07-05 00:00:00 — Detta har gett tydliga resultat, till exempel i där riktade insatser för att stärka kvinnors deltagande i demokratiska processer har varit bidragande till att ett rekordhögt antal kvinnor valdes in i parlamentet (34 av 106 platser). UNDP:s stora fältnärvaro, breda mandat och långa erfarenhet av att arbeta med demokratifrågor innebär att man har mycket expertis om dessa frågor inom organisationen. En annan styrka är att UNDP i flertalet länder ses som en neutral aktör som på grund av detta kan ha goda relationer med alla relevanta aktörer såsom regering, opposition, civila samhället och privata sektorn. är organisationens verksamhet i många programländer förhållandevis begränsad på grund av låg finansieringsgrad. UNDP präglas ofta av långsamma beslutsprocedurer och kritiseras ibland för bristande samordning med andra givare. UNDP har ibland kritiserats för att vara för passiv och inte diskutera svåra och politiskt känsliga frågor i sin dialog med värdregeringar. kan en organisation som UNDP kan inte ensam driva MR- och demokratifrågor på landnivå. UNDP behöver politiskt stöd av andra multilaterala organisationer såväl som av bilaterala aktörer för att kunna driva MR- och demokratifrågor på landnivå. , , mandat utgår från FN:s konvention om barnets rättigheter och omfattar såväl medborgerliga och politiska rättigheter, som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. var ett av de första FN-organen som övergick från ett behovsperspektiv till ett rättighetsperspektiv på insatser, utvecklingsresultat och rapportering. har gett stöd till konventionsstaternas rapportering till på landnivå, där bland annat mobiltelefoni har använts för att barns och ungas åsikter ska kunna kommuniceras till konventionskommittén. I har bland annat teater använts för att engagera 750 000 enskilda individer, inklusive barn, i påverkansarbete för barnets rättigheter. I har gjort det möjligt för 4000 barn och ungdomar att delta i processen med den nya konstitutionen. har framgångsrikt bidragit till användande av sms för att förbättra registrering av födda barn. 2010 bidrog till att 13 miljoner barn registrerades, vilket är en förutsättning för att säkra deras rösträtt senare i livet. har god global närvaro, anses ha hög legitimitet och uppvisar goda utvecklingsresultat. har ofta mycket nära relationer med respektive regering, vilket är nödvändigt då den nationella regeringen har det yttersta ansvaret för landets utveckling, men också kan resultera i att välbehövlig kritik uteblir. arbetar utifrån ett mer avgränsat har inget explicit mandat att arbeta med demokrati och mänskliga rättigheter. Verksamheten har dock kommit att utvecklas och bidrar på olika sätt till främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter inom ramen för sitt kärnuppdrag. Större hänsyn tas till utfall för olika samhällsgrupper, hushåll och individer och ökat fokus läggs på principer såsom deltagande, konsultation och ansvarsutkrävande. Det har länge rått delade meningar inom och mellan medlemsländerna huruvida att ta hänsyn till demokrati och mänskliga rättigheter är förenligt med bankens stadgar. Givet svårigheterna att nå samsyn bland medlemsländerna kring frågan om mänskliga rättigheter, har regeringen valt att lägga särskild vikt vid att stärka kunskapen i kring att arbeta med ett rättighetsperspektiv. har tillsammans med de övriga nordiska länderna bidragit till att etablera en samfinansieringsfond för mänskliga rättigheter 2009. har bidragit med till fonden. Utifrån fondens resultatredovisning bedöms resultat ha uppnåtts i att öka kunskapen kring tillämpningen av ett rättighetsperspektiv i de konkreta insatser som finansierats. Det är dock ännu för tidigt att bedöma resultat på landnivå och vilken bredare påverkan arbetet har haft. Även om framsteg har gjorts finns det ett behov av att stärka integreringen av rättighetsperspektivet ytterligare i verksamhet. Inte minst svenska erfarenheter från bankens verksamhet på landnivå tyder på att det finns kunskapsbrister kring rättighetsfrågor. Regeringen anser att bör stärka integreringen av rättighetsperspektivet inom ramen för sitt verksamhetsområde och avser att fortsätta bidra till detta. Arbetet som stöds genom den nordiska samfinansieringsfonden är därför av stor vikt och utgör en mekanism för att driva frågan vidare. har ett stort och ökande engagemang i konfliktdrabbade länder och sviktande stater. Bidragen från fond för de fattigaste länderna, , till konfliktdrabbade länder och sviktande stater ökade från ca 2000 till 2009. En central del av arbete i dessa länder är stöd till uppbyggnad av institutioner och infrastruktur, men även insatser som rör t.ex. demobilisering genomförs. 2011 presenterade på temat konflikt, säkerhet och utveckling. Mot bakgrund av rapportens slutsatser genomför reformer av sin verksamhet i syfte att kunna verka snabbare, mer flexibelt och mer uthålligt i dessa länder. 5.4 Regeringens bedömning av resultatuppföljningens kvalitet EU framhåller vikten av demokrati och mänskliga rättigheter i sitt EU:s redovisningssystem gör det svårt att systematiskt spåra resultat. vare sig en samlad eller instrumentspecifik resultatredovisning av EU:s stöd till demokrati och mänskliga rättigheter. EU behöver utveckla ett enhetligt system som redovisar utvecklingsresultat. EU:s nuvarande system fokuserar främst på att mäta om insatserna genomförts på ett effektivt sätt och redovisar i mycket begränsad utsträckning resultat. Inom ramen för Agenda for Change och påfyllning av EDF har tillsammans med andra medlemsstater framfört att stöd till demokrati och mänskliga rättigheter ska prioriteras och lyft behovet av ökad resultatrapportering och analys. En stor del av det svenska biståndet går till EU. bidrag till EU-biståndet uppgick till ca . anser därför att det är viktigt att EU som stor biståndsaktör och stor mottagare av svenskt bistånd borde inneha en ledande roll när det gäller resultatfrågor. En av de svenska prioriteringarna i arbetet med EU-biståndet är att verka för förbättrad resultatredovisning. driver även på arbetet med EU:s transparensgaranti och vad den kommer att betyda för EU:s institutioner, finansiella instrument och medlemsstater. Vidare arbetar med att i respektive anvisning/förordning för de finansiella instrumenten få in hänvisningar till vikten av ökad transparens och EU transparensgaranti. Av multilaterala organisationers resultatredovisning framgår det vad organisationerna prioriterar och inom vilka områden de verkar. Dock kan det konstateras att multilaterala organisationers resultatrapportering inte tillgodoser behov av resultatinformation fullt ut, även om det skiljer sig åt mellan de olika organisationerna som regeringen tittat närmare på. Samtliga organisationer har svårigheter att rapportera om vilka resultat de har uppnått på , dvs. vilka förändringar de har bidragit till och alla har svårigheter att aggregera resultat. De redovisar huvudsakligen aktiviteter och prestationer samt exempel av insatser som illustrerar goda resultat. I mycket begränsad omfattning rapporterar organisationerna om sin egen resultatanalys; dvs. vilka slutsatser de har dragit av sin resultatrapportering och hur de har utnyttjat eventuellt lärande för att förbättra sina program och insatser på landnivå. EU och multilaterala organisationer med breda mandat (t.ex. EU, UNDP och ) tycks ha svårare att utarbeta fungerande resultatuppföljningssystem än organisationer med mer tekniska (t.ex. ) och specifika mandat (t.ex. OHCHR och ). EU och de multilaterala organisationerna är medvetna om dessa utmaningar och samtliga är i färd med att vidareutveckla redan befintliga eller ta fram nya resultatrapporteringssystem för att kunna leva upp till de krav som EU:s medlemsstater och respektive styrelse har ställt upp. OHCHR:s verksamhet har genomgått en förändring mot ökad mål- och resultatstyrning kopplad till indikatorer, till följd av bland annat rekommendationer från oberoende utvärderingar av kontoret och påtryckningar från givarländer som . Nya metoder har tagits fram för strategisk styrning och för resultatredovisning, vilket förhoppningsvis kommer att leda till förbättrade möjligheter för kontoret att redovisa resultat på effektnivå. Enligt uppgifter från kontoret kommer deras nya resultatmätningssystem som håller på att införas även göra det möjligt att redovisa resultat på en aggregerad nivå. IDEA:s nya mål- och resultatstyrningssystem, som omfattar såväl extern som inre effektivitet (dvs. verksamhets- och institutionell effektivitet) som introducerades , har skapat bättre förutsättningar för såväl ökad effektivitet som möjlighet att redovisa uppnådda resultat. 2011/12:164 Även om det nya arbetssättet ännu inte slagit igenom inom institutets samtliga delar har det redan underlättat för medlemsstaterna att bidra till styrningen av institutets planering, verksamhetsinriktning samt följa prestationer och resultat gentemot uppsatta mål. UNDP redovisar i första hand resultat i form av aktiviteter och prestationer. Ett principbeslut i 2011 banar dock väg för ett mer komplett resultatramverk från och med 2014-2017. Förhoppningen är att detta ska öka UNDP:s förutsättningar att redovisa mer samlade resultat. resultat redovisas huvudsakligen i form av aktiviteter och prestationer i årsrapporten och även i tematiska rapporter. finns beslut om att respektive landprograms resultatrapportering ska vara offentlig och kommer att ha ett nytt resultatramverk. Dessa ändringar av resultat- och rapporteringsramverket förväntas komma att underlätta uppföljning och bedömning av resultatuppfyllelse. har ett väl utvecklat system för mål- och resultatstyrning som bl.a. innefattar ett organisationsövergripande resultatramverk. Trots att har ett utvecklat system för att följa upp resultat så behöver utveckla sina metoder för att bättre kunna rapportera och redovisa resultat på medellång och lång sikt och resultat inom områden som god samhällsstyrning, där det är en utmaning att redovisa kvantitativa resultat. Det är endast genom att förbättra EU:s och multilaterala organisationers resultatrapportering som i sin tur kan få bättre resultatinformation från organisationerna. Regeringen anser därför att fortsatt ska verka för att organisationernas resultatrapportering förbättras. Den ska också vara utformad på ett lättbegripligt sätt och vara lättillgänglig för allmänheten. Genom att delta aktivt i organisationernas resultatuppföljning utvecklar sitt eget arbete med resultatuppföljning i och med att flertalet metodfrågor är gemensamma för bilaterala och multilaterala givare. En sådan gäller att utveckla metoder för att bättre följa upp områden som demokratiutveckling och mänskliga rättigheter, inom vilket det är mycket svårare att aggregera resultat och påvisa effekter än inom sektorer som till exempel hälsa och infrastruktur där framsteg lättare kan kvantifieras. 6Resultat av stöd till demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter i används i skrivelsen som exempel för att visa på hur bilateralt och multilateralt utvecklingssamarbete samverkar inom området demokrati och mänskliga rättigheter för att uppnå resultat. Ett urval bilaterala insatser, inklusive multi-bi insatser, och multilaterala insatser och dess resultat beskrivs nedan. genomled en intern väpnad konflikt där mer än 200 000 människor dödades och 45 000 försvann spårlöst. En del av krigsmetodiken var våldtäkter och den största andelen av offren var från urbefolkningen. Det var militär som låg bakom de värsta våldsdåden och människorättsbrotten som var ouppklarade. har landet, som ett av de sista i , börjat åtgärda den historiska straffriheten, ett nödvändigt steg för att uppnå till försoning, fördjupad demokratisering och fattigdomsbekämpning. utvecklingssamarbete med etablerades . Första årtiondet gav främst humanitärt stöd till offren i den interna väpnade konflikten, samt stöd till lokala MR-organisationer. bidrog till att regeringen och gerillasamordningen URNG inledde fredsförhandlingar, efter hand med FN som medlare. gav även finansiellt stöd till genomförandet av de fredsavtal som förhandlingarna kom att utmynna i. Några av de multilaterala organisationer som varit särskilt aktiva inom området demokrati och mänskliga rättigheter och som samarbetat med är UNDP, , OHCHR och UNFPA. Exempelvis har UNDP varit närvarande i . har haft tre landrespektive samarbetsstrategier för utvecklingssamarbetet med . har det svenska stödet till demokrati och mänskliga rättigheter ökat kontinuerligt . Totalt har ca betalas ut i stöd till demokrati och mänskliga rättigheter i . Stödet har präglats av en tydlig kontinuitet i val av såväl målformuleringar som delsektorer och samarbetspartners. Det övergripande målet i den senaste samarbetsstrategin för (2008-2012) är att skapa förutsättningar för fortsatt fred och fattigdomsminskning utifrån ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. 6.2Insatser och resultat inom området demokrati och mänskliga rättigheter Nedanstående utgör ett urval av insatser från det svenska utvecklingssamarbetet med inom området demokrati och mänskliga rättigheter. Ett flertal av insatserna har utvärderats av den oberoende utvärderingsmyndigheten . Insatserna utgör endast exempel på resultat och gör således inte anspråk på att vara representativa för det samlade utvecklingssamarbetet med det . Insatserna som presenteras har varit inriktade på att bidra till fredsavtalens genomförande, med fokus på försvaret av de mänskliga rättigheterna och rättsstatens upprätthållande och konsolidering. har bidragit till UNDP:s fond för stöd till den internationella kommissionen mot åtals- och straffrihet i , CICIG (Comisión Internacional contra la Impunidad en ) ), som etablerades 2008 efter en överenskommelse mellan FN:s dåvarande generalsekreterare och president. CICIG har även fått stöd av FN och andra bilaterala givare. stöd var 2007- 2011, vilket utgjorde av den totala budgeten. Insatsen är relevant för fokusområdet medborgerliga och politiska rättigheter och demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer. Insatsen är ett exempel på en multilateral insats och en multi-bi insats då finansierat en del av CICIG:s verksamhet. CICG har i nära samarbete med riksåklagaren avslöjat, brutit sönder och lagfört nätverk som ägnar sig åt organiserad brottslighet, inte minst narkotikasyndikat med förgreningar till statliga funktionärer och företrädare för näringslivet. En reformprocess har påbörjats inom riksåklagarämbetet, domstolsväsendet och polisen med stöd av CICIG. Effekten av denna reformprocess är att en rad konkreta resultat har uppnåtts i kampen mot den utbredda och strukturellt betingade straffriheten. Det gäller både den historiska straffriheten från den interna väpnade konflikten och samtida brott. SADEV:s utvärdering av svenskt demokratibistånd till pekar på att CICIG:s arbete i den bredare guatemalanska kontexten möjliggjort explicit kritik och en livligare offentlig debatt som exponerat rättssystemets svagheter i större utsträckning . Detta har skapat djärvare aktörer i det civila samhället som bidragit till ett öppnare debattklimat. Bland CICIG:s viktigare resultat framhålls även ökad tilltro till principen om allas likhet inför lagen och rättsstatens principer, samt viss förstärkning av ansvarsutkrävande möjligheter genom mer transparenta utnämningsprocesser. Målsättningen för SEPAZ (La Secretaría de ), , är att underlätta övergången mellan fredsprocessen och inledandet av långsiktiga processer för hållbar utveckling i . stöd till SEPAZ uppgick till . Förutom har , , , och UNICED varit biståndsgivare . Insatsen som avslutades , är relevant för fokusområdena medborgerliga och politiska rättigheter samt demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer, syftade till att bidra till en försoning och fredskultur i samhället. Slutsatserna från SADEV:s utvärdering är att SEPAZ har spelat en särskilt viktig roll för framtagandet av lagen om deltagande och vidare bidragit till att stärka den rättsliga ramen för genomförandet av fredsfördragen genom att delvis integrera den i nationell lagstiftning. Systemet med utvecklingsråd skapades 1987, och reformerades 2002, för att blåsa liv i det lokala deltagande och etablera möjligheter för människor på lokal nivå att engagera sig och påverka lokala utvecklingsplaner. SEPAZ har utnyttjat systemet med utvecklingsråd som en plattform och verktyg för effektivt deltagande och har genom detta förbättrat kvantiteten på utvecklingsråden, särskilt på lokal nivå och departementsnivå. I dessa formella mekanismer har urfolk och kvinnogrupper kunnat uttrycka sina åsikter. Det är dock oklart i vilken utsträckning som medborgares åsikter fått genomslag i politiken Ytterligare ett program för försoning och rättvisa i är PAJUST (Programa de Acompañamiento a la Justicia de Transición en ) som UNDP påbörjade . stöd till PAJUST uppgår till under 2010-2012. , , och stödjer också programmet. PAJUST är ett exempel på en multilateral insats, till vilken stödet från Sida utgör ett multi-bi stöd. Stödet går till fem statliga organisationer; åklagarmyndigheten, polisarkivet, presidentens sekretariat för fred och försoning, statens MR-kontor, ombudsmannen för MR samt till 12 civila samhällsorganisationer, främst MR-organisationer. Programmet är relevant för fokusområdet demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer i regeringens policy. Programmet bidrar till att förse allmänheten med dokument som inte varit tillgängliga, med syftet att bringa klarhet kring det utbredda våld och de försvinnanden som präglade inbördeskriget i . Dokumenten är den primära källan av bevis för människorättsbrotten under inbördeskriget. kunde tre högnivåmedlemmar ur militär- och polisväsendet åtalas för brott mot de mänskliga rättigheterna. Sedan programmets start har tusentals konfidentiella uppgifter kunnat registreras hos freds- och försoningskommittén och 13 miljoner bitar av data gällande kränkningar av de mänskliga rättigheterna kunnat digitaliseras. Detta arkiv ger en detaljerad redovisning av de många kränkningar av de mänskliga rättigheterna som skedde under inbördeskriget. Vidare bidrar programmet till att identifiera de tvångsbortförda personer som begravdes oidentifierade samt till att identifiera kroppar från massgravarna där barn, kvinnor och män, främst urfolk, dödades. Arbetet bedöms vara ett viktigt steg i försoningsprocess. skattekvot är en av de lägsta i , av BNI, och har så varit . Det låga skatteuttaget gör att staten inte kan fullgöra de mest elementära uppgifterna. Ökat skatteuttag fanns stipulerat i fredsavtalen och är även ett strategimål för utvecklingssamarbete. Det fristående välrenommerade centralamerikanska skatteinstitutet (Institutio Centroamericano de Estudios Fiscales), en think-tank, är en samarbetspartner som på olika sätt driver skattefrågan. bidrog 2005 till 2011 med beloppet , under fokusområdet demokratiseringens aktörer, som största men inte enda givare till ICEFI. Det svenska stödet till ICEFI är ett exempel på en bilateral insats till ett guatemalanskt institut. ICEFI samarbetar i sin tur nära med . Institutet har varit regeringen behjälplig i det senaste skattereformsförslaget, vars viktigaste delar godkänts i kongressen. Den nya lagstiftningen ökar skatteuppbörden från av BNI till . Effekten av ICEFI:s arbete kan enligt SADEV noteras i den offentliga Skr. 2011/12:164 debatten och i den kunskapsbas som etablerats. diskussioner med kongressen samt genomfört workshops och regelbundna möten med kongressen. Institutet har också i samarbete med bedrivit en debatt avseende statsbudget och skattefrågor sett ur ett barnrättsperspektiv. De har också anordnat debatter om en modernisering av skattepolitiken i och sex andra distrikt, där lokala myndigheter, den privata sektorn samt urfolk och studenter har varit målgrupper. ICEFI:s arbete och studier har också bidragit till uppbyggnaden av en faktabaserad kunskapsbas som gynnar beslutsfattare och medborgare. Nedan några korta nedslag i andra relevanta insatser inom demokrati och MR och där det bilaterala och det multilaterala utvecklingssamarbetet samverkar. stöd till det civila samhället har bidragit till en större medvetenhet och kunskap om det omfattande könsrelaterade våldet i samhället och hur det bör bekämpas samt bidragit till en ökad efterfrågan på SRHR bland fattiga kvinnor och tonårsflickor på landsbygden, som ofta är bland de mest utsatta och diskriminerade. Resultatrapportering från UNDP och valmyndigheten () har påvisat att verksamheten bidragit till att röstlängden inför president-, kongress- och kommunalvalen ökade med (1,2 miljoner människor). Ökningen var enligt rapporteringen störst bland mayakvinnor medan ungdomar är starkt underrepresenterade. Det svenska stödet till har på ett konkret sätt bidragit till en kraftig minskning av antalet internationella olagliga adoptioner. Frågan är kopplad till en tidigare omfattande korruption inom domstolsväsendet, och sjukvården. har bidragit till en mer välutvecklad statlig jämställdhets- och anti-diskrimineringspolitik med tillhörande lagstiftning, vilket också medfört en ökad kunskap hos främst urfolk och kvinnor om deras rättigheter samt hur dessa kan utkrävas. Stödet kanaliseras via presidentens eget jämställdhetssekretariat SEPREM samt ombudsmannen för urfolkskvinnor, . Regeringens bedömning av resultat Insatserna som redovisas ovan har varit relevanta avseende de tre fokusområdena i DMR-policyn. Regeringen bedömer att insatserna har varit relevanta med hänsyn till de behov och prioriteringar som behöver göras i konflikt- och postkonfliktsituationer med särskilt fokus på fredsavtal, brett folkligt deltagande, kvinnor och flickors rättigheter och skydd samt motverkan av åtals- och straffrihet. Konkreta resultat har uppnåtts genom både det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet inom området demokrati och mänskliga rättigheter, i synnerhet när det gäller att tillämpa rättsstatens principer genom att stärka rättsvårdande myndigheter. samarbete med den nuvarande riksåklagaren bidragit till att upprätthålla allas likhet inför lagen. SEPAZ har tillhandahållit mötesplatser till olika Skr. 2011/12:164 intressegrupper och underlättat deltagande. ICEFI har bidragit till uppbyggandet av en faktabaserad kunskapsbas som kan få stort användningsområde på olika nivåer. Den debatt ICEFI bidragit till i guatemalansk media, med en sansad och väl underbyggd debatt, har lett till att det tabu som tidigare rått vad gäller diskussion av fiskala frågor i landet undanröjts. PAJUST har gett människor större klarhet i de övergrepp som skedde, möjligheten att begrava sina nu identifierade familjemedlemmar samt säkrat information ifrån hemliga polisarkiv så att åklagarmyndigheten kunnat åskådliggöra förövarna. Enligt SADEV är ett bra exempel på ett land där haft politisk och utvecklingspolitisk dialog som varit samstämmig med de konkreta biståndsinsatserna. Vissa insatser med en tydlig politisk karaktär har hanterats och följts upp av ambassadören, som fungerat som direkt och primär kommunikationskanal med samarbetspartnern. har insatsen följts upp på tjänstemannanivå. Detta har, enligt SADEV, haft avgörande betydelse för DMR-biståndets effektivitet. Den primärinformation Sida förlorar genom detta arrangemang kompenseras av intern samordning inom ambassaden. Regeringens bedömning är att det inte föreligger någon motsättning mellan att en ambassadör är huvudsaklig interlokutör gällande en specifik insats och en professionell uppföljning på teknisk nivå. Detta kräver dock att samordningen är god samt skicklighet hos ambassadören och biståndsrådet. Då så varit fallet har positiva resultat nåtts. Ett flertal utmaningar finns för DMR-biståndet till .