prop · GZ03152 · 2012-05-23 00:00:00 — felaktigt beslut kan naturligtvis alltid ändras enligt bestämmelserna i 113 kap. 36 §§ socialförsäkringsbalken. En ny ansökan kan således endast begäras av en förmånstagare, som fått bostadstillägg beviljats tills vidare, när denne begär en ökning av bostadstillägget. Att en ny ansökan inte kan krävas innebär dock inte att Pensions- myndigheten och saknar möjligheter att hämta in uppgifter för att bedöma rätten till BTP eller att rätt belopp betalas ut. Förutom att hämta in uppgifter från pensionsutbetalare samt från bank eller penninginrättning är enligt 110 kap. 13 § socialförsäkringsbalken den som får bostadstillägg skyldig att på begäran lämna de uppgifter som behövs för bedömningen av att rätt belopp betalas ut. I de fall uppgifter inte kan kontrolleras på annat sätt är det alltså även i ärenden som beviljats tills vidare möjligt att begära in nödvändiga uppgifter från den som uppbär BTP. Om begärda uppgifter enligt 13 § inte lämnas eller om ändrade förhållanden inte anmäls får enligt 110 kap. 52 § bostadstillägget dras in eller sättas ned. En ny ansökan därefter innebär ett nytt beslut och att detta kan beviljas tidsbestämt. Som sagts gäller ett beslut som beviljats tills vidare till dess de förhållanden som ligger till grund för beslutet har ändrats. Av det följer att sanktioner i form av indraget eller innehållet bostadstillägg till följd av att förmånstagaren inte lämnat svar på begärda uppgifter bör ske restriktivt och endast då det finns skäl att anta att förändringar har skett som påverkar bostadstillägget. Syftet med övergången till beslut som gäller tills vidare är som nämnts att fullt ut ta till vara den effektivisering som är möjlig till följd av en mer automatiserad hantering. Därmed finns det förutsättningar för bättre kvalitet och snabbare hantering som det underlättar för pensionärerna. I myndigheternas instruktioner finns ett uttalat ansvar för att rätt belopp betalas ut. Av detta följer, enligt regeringens bedöm- ning, att alla ärenden behöver efterkontrolleras av och . Formen och periodiciteten för efterkontrollerna måste däremot bedömas utifrån risk och väsentlighet i det enskilda fallet och med beaktande av det ansvar som följer av instruktionen. Genom den utvidgade efterkontrollen får myndigheterna i realiteten ett tydligare ansvar för hur resurserna används för att rätt belopp betalas ut. Den nya ordningen innebär en övergång från mer mekaniska krav på att pension- ären regelbundet ska lämna in en ansökan till riktade efterkontroller som styrs av behov och utifrån vad som fångas upp i maskinella rutiner. Det avlastar förmånstagarna visst besvär men det innebär dock inte att de fråntas ansvaret för att anmäla förändringar. Även fortsättningsvis gäller att den som har BTP har en anmälningsskyldighet för förändringar som påverkar bostadstillägget. Det är därför viktigt att förmånstagaren infor- meras om vilka förändringar som måste anmälas. Enligt nuvarande regler ska uppgift om kapitalinkomst avse året före ansökan och uppgift om förmögenhet avse året före ansökan. Med tidsbestämda beslut följer regelbundna och fullständiga ansökningar vilket gör att nuvarande ordning där uppgifter hämtas innan är rimlig och rationell. De nya bestämmelserna med beslut som gäller tills vidare syftar i större utsträckning till att underhålla ett ursprungligt beslutsunderlag kombinerat med riktade efterkontroller och underlaget för ett omräknat bostadstillägg kan då mer sällan än vara Prop. 2011/12:152 en fullständig ansökan. Mot den bakgrunden bör reglerna om vilken förmögenhet respektive inkomst av kapital som ska användas justeras. Uppgift om förmögenhet och inkomst av kapital ska enligt dagens regler avse året före ansökan, vilket bör gälla även fortsättningsvis. Med nya regler där beslut gäller tills vidare kommer betydligt fler beslut ske till följd av en omprövning utan ansökan. I de fall ett nytt beslut fattas där någon del av den bidragsgrundande inkomsten omprövas föreslås att motsvarande princip ska gälla som vid en ansökan, dvs. inkomst av kapital och förmögenhet ska i dessa fall avse förhållanden året före det år som bostadstillägget avser. Sker en omprövning som inte beror på ändrade inkomstförhållanden och där inkomstförhållandena inte heller har förändrats behöver den bidragsgrundande inkomsten däremot inte fastställas på nytt. Den bidragsgrundande inkomsten kan i dessa fall i stället räknas om när det finns skäl att ompröva den bidragsgrundande inkomsten. Enligt 103 kap. 3 § socialförsäkringsbalken får myndigheterna räkna om den bidragsgrundande inkomsten utan föregående underrättelse i vissa situationer. Det gäller t.ex. omräkningar när den allmänna pensio- nen ändras eller vid förändring av tjänstepension. I dessa fall räknas den bidragsgrundande inkomsten om med hänsyn till enbart den för- ändringen. Inte heller vid sådana omräkningar behöver den bidrags- grundande inkomsten prövas om i sin helhet. De nya reglerna föreslås träda i kraft och tillämpas för bostadstillägg som beslutas efter . Det innebär att nya regler gäller även om ansökan inkommit före och även om beslutet avser tid före , förutsatt att beslutet tas därefter. Med ett system där bostadstillägg betalas ut tills vidare får det första beslutet en större betydelse eftersom det tjänar som utgångspunkt för framtida omräkningar. Det är därför viktigt att första beslutet om BTP som leder till ett beslut som gäller tills vidare håller högre kvalitet än . Överväganden om ytterligare förändringar har i samband med sitt förenklingsarbete lämnat några ytterligare förslag med anknytning till BTP. Ett förslag är att an- sökan om höjt bostadstillägg vid hyreshöjning ska kunna lämnas per Motivet för detta är att höjningarna är begränsade och att det då normalt inte finns skäl att ompröva annat än bostadskostnaden och att därför inga uppgifter om inkomster behöver hämtas in. strera den nya hyran per telefon skulle då vara en tydlig förenkling i förhållande till att en ny ansökan måste lämnas in och hanteras. Det är angeläget att så långt som möjligt förenkla regler och processer för en billigare, snabbare och för förmånstagaren smidigare hantering. Det får dock aldrig ske på bekostnad av lägre krav på kvalitet eller minskat förtroende för att BTP i alla lägen fördelas på ett rättvist sätt. Regeringen delar bedömningen att en uppgift som lämnas per telefon i de flesta fall torde vara riktig och att en sådan ordning skulle leda till en En nackdel är dock enligt regeringens upp- fattning att det inte finns förutsättningar för att legitimera sig per telefon. Därmed kan ingen ställas till svars för en felaktigt lämnad uppgift. Även om det torde röra sig om begränsade fall och begränsade belopp är det enligt regeringen olämpligt att en muntligt lämnad uppgift som kan vara fel eller missförstås ligger till grund för en inkomstprövad förmån. Det ger principiellt felaktiga signaler om att uppgifter kan lämnas utan ansvar. Det finns också inom ramen för myndigheternas mandat möjlighet att tillämpa ett förenklat ansökningsförfarande på så sätt att det i en ansökan räcker att ange den nya hyran samt att på heder och samvete med sin namnteckning intyga att inga andra uppgifter förändrats. Ett annat förslag gäller frågan om när anmälningsskyldighet för ändrade förhållanden uppkommer. Enligt socialförsäkringsbalken gäller generellt att förmånstagaren ska anmäla förändringar som påverkar för- månen. För att minska administrationen föreslår att det för bostadstillägg ska gälla att anmälningsskyldighet inträder vid väsentliga förändringar en formulering som också gällde i äldre lag- stiftning. En bakomliggande tanke med socialförsäkringsbalken var att reglerna för olika socialförsäkringsförmåner skulle ensas så att villkor och krav så långt möjligt skulle vara enhetliga. Av det skälet anpassades kravet för anmälningsskyldighet för BTP till vad som gäller för flertalet andra för- måner. Regeringen anser fortsatt att värdet av enhetliga regler har över- ordnad betydelse och föreslår därför ingen ändring. Ett tredje förslag rör omräkningstidpunkt för tjänstepension där föreslår att en förändrad tjänstepension ska på- verka bostadstillägget först en månad . Skälet är att en höjd tjänste- pension normalt ändå inte hinner beaktas samma månad. Regeringen delar i och för sig den bedömningen, även om det i så fall torde gälla för fler slag av förändringar. Ett argument emot är dock att en sådan förändring skulle missgynna pensionärer som får sänkt tjänste- pension som då får vänta en månad på att bostadstillägget höjs. För- hållandevis stora minskningar av tjänstepension är en inte ovanlig före- teelse efter det att tjänstepension börjat tas ut. En grundläggande princip för det inkomstprövade bostadstillägget bör också vara att förmånen för bör spegla inkomsten. Sammantaget anser regeringen inte att en sådan förändring bör genomföras. När förmögenhetsskatten avskaffades försvårades kontrollen av sådana förmåner som prövades mot förmögenhet. Det gäller förmånerna bostadstillägg, bostadsbidrag, äldreförsörjningsstöd och bilstöd. fanns möjlighet att genom kontrolluppgift kon- trollera förmögenhet. I propositionen Beräkning av förmögenhet vid fastställande av vissa förmåner (prop. 2008/09:203) behandlades frågan om hur kontrollmöjligheterna skulle säkras. Bland annat konstaterades att det finns legal möjlighet (110 kap. 33 § socialförsäk- ringsbalken) att i enskilda ärenden kontrollera tillgodohavanden hos banker och andra penningförvaltande institut men att möjligheten att kontrollera fondtillgångar inte omfattas av denna reglering. Sammantaget framfördes i propositionen att regeringen avsåg att återkomma med för- slag om att förbättra kontrollmöjligheterna och då bland annat om Prop. 2011/12:152 utvidgning av kontrollmöjligheterna för fondtillgångar. Den erfarenhet som finns hos visar att några väsentliga problem med förmögenhetshanteringen inte finns och att fondtillgångar som regel kan kontrolleras genom bankernas fonddepåer. Regeringen avser mot bakgrund av detta inte att föreslå några utvidgade kontrollmöjligheter avseende förmögenhet. 4.5Ekonomiska och administrativa konsekvenser Regelförändringen syftar till en effektivare och enklare hantering av bostadstillägget som tillsammans med utökade automatiska rutiner förutsätts leda till bättre kvalitet i handläggningen. Effekterna av de i denna proposition föreslagna reglerna om beslut som gäller tills vidare beräknas leda till minskade administrativa kostnader med . Inledningsvis ökar dock kostnaderna eftersom de nuvarande tidsbegränsade besluten behöver fasas ut. Eftersom reglerna för beräkning av BTP inte ändras med förslaget ska försäkringskostnaderna inte påverkas. De redan genomförda insatserna för automatiska omräkningar samt de nya rutinerna som följer av för- slagen i denna proposition kommer dock innebära att förändrade in- komstförhållanden oftast får snabbare genomslag, vilket i sin tur beräk- nas leda till lägre försäkringskostnader 2012 med och med 2013. I full funktion beräknas de ändrade ruti- nerna medföra sammantaget lägre försäkrings- och administrationskostnader. Regeringen återkommer i budgetpropositionen när det gäller anslagskonsekvenser. Förenklade regler för efterlevandeförmåner Regeringens förslag: Efterlevandepension, efterlevandestöd och efter- levandelivränta får beviljas utan ansökan av den efterlevande. reglerna ska tillämpas vid dödsfall efter . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Remissinstanserna: Statskontoret och till- Även de fem pensionärsorganisationerna Pensionär- ernas , , Svenska Kom- och stöder i ett gemensamt yttrande Inspektionen för socialförsäkringen tillstyrker förslaget att kunna bevilja efterlevandepension utan ansökan eftersom det minskar risken för att en försäkrad går miste om en förmån denne har rätt till. att skydda dem som inte kommer att kunna beviljas efterlevandepension utan ansökan anser Inspektionen att det finns skäl att överväga en förlängning av den tid som efterlevandepension kan beviljas retroaktivt. Övriga remissinstanser har inte kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: För att kunna få efterlevandepension, efterlevandestöd eller efterlevandelivränta krävs att den efterlevande ansöker om detta. Av ansökan ska framgå de omständigheter som ligger till grund för den enskildes begäran. har emellertid i de flesta fall redan tillgång till de uppgifter som den efterlevande lämnar i ansökan. Behovet av en särskild ansökan kan därför ifrågasättas och myndigheten har av det skälet föreslagit att efterlevandeförmån får beviljas utan ansökan när detta är möjligt. Förfarandet att bevilja efter- levandepension utan ansökan är heller inte nytt. beviljas änkepension utan ansökan till änkor som har fyllt vid makens dödsfall och uppbär ålderspension. I dessa fall finns dock, i och med att ålderspension betalas ut, i regel alltid tillräckliga uppgifter för att bevilja efterlevandeförmånen. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att efterlevandepension, efterlevandestöd och efterlevandelivränta ska kunna beviljas utan att den/de efterlevande behöver ansöka om det. Förslaget kommer att inne- bära att de flesta efterlevande inte behöver ansöka för att få efterlevande- pension, efterlevandestöd och efterlevandelivränta. De nya reglerna föreslås gälla för dödsfall efter . Åtgärden är ett led i regeringens strävanden att göra det enklare för medborgarna utan att förlora i kvalitet. I vissa fall, t.ex. för efterlevande som är bosatta utomlands, kommer det även fortsättningsvis vara nödvändigt att en ansökan lämnas eftersom i sådana fall sällan har alla uppgifter som krävs för att kunna bevilja efterlevandepension m.m. utan ansökan. Vilka ärenden som kräver ansökan och vilka som kan beviljas utan an- sökan är således beroende av om det finns kompletta uppgifter hos . Det är emellertid viktigt att en efterlevande får kännedom om när det krävs en ansökan. Eftersom detta är beroende av administrativa förutsättningar gör regeringen bedömningen att en sådan reglering inte bör finnas i lag. Sådana föreskrifter kan i stället meddelas av inom ramen för befintliga normgivnings- bemyndiganden. För dem som fortsatt måste ansöka om efterlevandepension gäller att pensionen kan beviljas retroaktivt . Inspektionen för social- försäkringen framför att man bör överväga förbättringar även för den gruppen på så sätt att det ska vara möjligt att bevilja efterlevandepension med längre retroaktivitet än . Regeringen har förståelse för den synpunkten. Den nuvarande tremånadersgränsen gäller dock för fler pensionsförmåner. En sådan förändring behöver övervägas ytterligare. Regeringen lämnar därför här inget sådant förslag. När förslaget har genomförts kommer beviljande av efterlevande- pension m.m. att ske enligt följande: aviserar Pensions- myndigheten om ett dödsfall och denna avisering blir en impuls att kon- trollera om det finns någon efterlevande som har rätt till efterlevande- pension m.m. Om så är fallet måste vissa uppgifter bedömas för att be- vilja efterlevandepension och i de fall inte har tillräckliga uppgifter för att bevilja efterlevandepension får komplette- rande uppgifter hämtas in innan efterlevandepension beviljas. Om den Prop. 2011/12:152 avlidne hade ålderspension och betraktades som ogift i pensionshän- seende får t.ex. frågan om stadigvarande sammanboende utredas. kan då uppmana den efterlevande att denne ska ta kontakt med myndigheten för att informera om och styrka de uppgifter myndigheten saknar. ser inga risker att ett förfarande där efter- levandepension, efterlevandestöd och efterlevandelivränta beviljas utan ansökan skulle orsaka fler felaktiga utbetalningar eftersom de uppgifter som lämnas i ansökan i de flesta fall redan finns hos Pensionsmyndig- heten. I de fall myndigheten saknar någon uppgift får en komplettering eller utredning göras. Regeringen gör ingen annan bedömning. Förslaget beräknas inte innebära några ökade försäkringskostnader. Administrationen underlättas något hos myndigheten då färre ansök- ningar än ska hanteras. För de efterlevande innebär förändringen att flertalet efterlevande inte behöver ansöka om förmånen och dessutom får beslut och utbetalning tidigare än vid ett ansökningsförfarande. 5.2Uppgiftslämnande vid förlängd barnpension Regeringens förslag: De uppgifter som behövs för att bedöma rätten till fortsatt barnpension, efterlevandestöd och barnlivränta för tid efter fyllda ska lämnas av det underåriga barnet självt. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Statskontoret, och de fem pensionärsorganisationerna tillstyrker förslaget. Övriga remissinstanser har inte kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: Barnpension och efterlevandestöd betalas ut till barn som inte har fyllt om den ena eller båda föräldrarna har avlidit. Förmånerna kan förlängas, längst t.o.m. juni det år barnet fyller om barnet bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt socialförsäkringsbalken eller rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen. Ett barn som har barnpension, efterlevandestöd eller barnlivränta får cirka ersättningen upphör en blankett hemsänd för anmälan om barnpension, efterlevandestöd och barnlivränta för tid efter fyllda . Detta utskick görs av för att det inte ska bli något uppehåll i utbetalningarna. På denna anmälan lämnar barnet uppgift om skola, utbildning, hur länge studierna ska pågå samt konto för utbetalning. krävs att vårdnadshavaren undertecknar blanketten. Blanketten för anmälan skickas till barnet före 18-årsdagen och kommer i många fall också in till före den dag barnet fyller . Den första utbetalningen av ersättning görs dock när barnet har fyllt . Eftersom den förmån som de lämnade uppgifterna gäller avser tid då förmånstagaren är myndig och lämnas i anslutning till myndighetsdagen har föreslagit att den ifyllda blanketten med de begärda uppgifterna får undertecknas av barnet trots att han eller hon Prop. 2011/12:152 ännu inte fyllt . Regeringen anser att det finns skäl att i fall som detta göra avsteg från huvudregeln att det är förmyndaren som ska sköta om en underårigs angelägenheter i de fall som gäller utbetalning av en förmån som avser tid då barnet har fyllt . Det är angeläget att utbetalningen av ersätt- ningen sker löpande och utan avbrott till behörig mottagare. Barnet är också myndigt när utbetalningen blir aktuell och bör därför självt kunna stå för de uppgifter som lämnas. Ett liknande förhållande gäller för övrigt vid underhållsstöd. Underhållsstöd lämnas till och med den månad barnet fyller . Förlängt underhållsstöd lämnas från och med månaden efter det att barnet fyllt . I 110 kap. 5 § socialförsäkringsbalken är det reglerat att ansökan om förlängt underhållsstöd ska göras av barnet självt, även om han eller hon inte fyllt . I förarbetena till lagen om under- hållsstöd har samma skäl angetts som ovan (prop. 1995/96:208). Eftersom förslaget innebär att de uppgifter som barnet ska intyga inte kan lämnas förrän den aktuella skolgången har påbörjats bedömer regeringen inte att det föreligger någon risk för att ett barn vars ålder väsentligt understiger kan bli aktuellt för uppgiftslämnande. Med den föreslagna förändringen ökar möjligheten för att barnpension, efter- levandestöd och barnlivränta för tid efter fyllda utbetalas till barnet utan avbrott. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att barnet självt ska intyga de uppgifter som rör barnet och som krävs för att förmånen ska kunna betalas ut from 18-årsmånaden. Förslaget innebär en förenkling för såväl den enskilde som för administrationen då en blankett som fyllts i och skrivits under av barnet inte behöver skickas tillbaka för underskrift av förmyndaren. 5.3Överväganden om ytterligare förändringar är omställningspension och omställningslivränta uppdelade på två olika förmåner. efter dödsfallet betalas allmän omställningspension och/eller allmän omställningslivränta ut. Fr.o.m. månad tretton kan förlängd omställningspension och/eller för- längd omställningslivränta betalas ut. Någon ny ansökan behöver inte skickas in för att omställningspensionen/omställningslivräntan ska för- längas utan uppmanar cirka omställningspensionen/omställningslivräntan upphör den efterlevande som kan ha rätt till förlängd förmån att komma in med en anmälan om förlängning. har föreslagit att omställningspension och för- längd omställningspension slås samman till en förmån som kallas om- ställningspension. Myndigheten har också föreslagit att motsvarande ska gälla för allmän omställningslivränta och förlängd omställningslivränta som föreslås slås samman till omställningslivränta. I förslaget ingår också att reglerna ändras för förmånerna så att de bättre stämmer överens med reglerna för dagens förlängda omställ- ningspension/omställningslivränta. I konsekvens med förslaget föreslår att om en Prop. 2011/12:152 efterlevande gifter sig eller börjar sammanbo med någon som hon eller han har varit gift med eller har eller har haft barn med ska den efter- levande förlora rätten till omställningspension och omställningslivränta, dvs. på samma sätt som gäller för förlängd omställningspension. En sådan skärpning av reglerna skulle medföra att det skydd som motiverar omställningspensionens tolv första utbetalningsmånader försämras. Eftersom hushållets inkomster minskar i och med dödsfallet är behovet av ersättning särskilt stort tiden närmast efter dödsfallet. (1999/2000:91) Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn beskrev regeringen den allmänna omställningspensionens syfte som ett tillfälligt bistånd för att en efterlevande man eller kvinna ska kunna komma över de särskilda ekonomiska svårigheter som uppkommer närmast efter dödsfallet till följd av den ändrade familjesituationen. Mot denna bakgrund anser regeringen inte att det är motiverat att före- slå att allmän omställningspension ska dras in om den efterlevande efter dödsfallet, ingår ett nytt äktenskap eller flyttar ihop med någon som hon eller han har varit gift med tidigare eller har eller har haft barn med. Därmed finns det också fortsatt skäl för att markera skillnaden med olika namn. Eftersom reglerna mellan allmän och förlängd omställningspension skiljer sig åt även på andra punkter anser regeringen inte heller att förslag förenklar reglerna nämnvärt. Reglerna är exempelvis olika om allmän omställningspension har beviljats en efter- levande på grund av att denne sammanbor med barn. Om den efter- levande, i ett sådant fall, upphör att leva tillsammans med barnet fort- sätter allmän omställningspension ändå att betalas ut under hela tolv- månadersperioden efter dödsfallet medan förlängd omställningspension dras in om sammanboendet upphör. Inte heller påverkas rätten för allmän omställningspension av om barnet efter dödsfallet fyller medan förlängd omställningspension upphör i motsvarande situation. Avräkning av garantipension mot tjänstepension för personer födda Regeringens bedömning: Regeringen bedömer att det inte finns skäl att ändra reglerna för avräkning av garantipension mot tjänstepension för personer födda eller tidigare. (1999/2000:127) Garantipension för personer födda eller tidigare lämnade regeringen förslag om grundskyddets utformning för ålderspensionärer födda eller tidigare. Grundskyddet utgjordes av folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag vid beskattning. Regeringen föreslog i proposi- tionen att skulle folkpension i för- hållande till antalet tillgodoräknade år med ATP-poäng betalas ut som Om pensionären var berättigad till ett högre folkpen- sionsbelopp enligt de dåvarande reglerna betalas det överskjutande beloppet ut som garantipension. Värdet av det särskilda grundavdraget skulle då bestämmas utifrån pensionärens inkomster av allmän pension och tjänstepension samt efter en skattesats på .