prop · GZ03106 · 2012-03-19 00:00:00 — Utredningen föreslår att bestämmelserna ska träda i kraft . Vad gäller fullmäktiges skyldigheter i fråga om innehållet i stiftelseförordnanden eller stiftelseurkunder föreslås dock att äldre regler ska fortsätta att gälla för stiftelser som bildats före ikraftträdandet. uppdrag omfattar att analysera om det förhållandet att de kommunala bolagen inte direkt binds av de kommunalrättsliga principerna medför principiella eller andra problem i förhållande till regleringen av annan verksamhet. Vid behov ska utredningen lämna författningsförslag. Kommunernas och landstingens kompetens att bedriva olika slags verksamhet följer av bestämmelser i bl.a. regeringsformen, , och författningar för speciella verksamheter. Av särskild betydelse för avgränsningen av den kommunala kompetensen är vissa grundprinciper som utvecklats i rättspraxis och som togs in i kommunal- lagstiftningen. Några principer, t.ex. lokaliseringsprincipen och förbudet mot att driva spekulativa företag, är kompetensbegränsande. Andra aktualiseras när en kommun eller ett landsting agerar inom ramen för sin kompetens. Detta gäller för t.ex. likabehandlingsprincipen och själv- kostnadsprincipen. På flera områden finns undantag från de kommunalrättsliga principerna men i övrigt är de generellt tillämpliga för all verksamhet som bedrivs av kommuner, landsting och kommunalförbund. Däremot krävs särskilda åtgärder i varje enskilt fall för att principerna ska gälla för de kommunala företagen. Kommuner och landsting är skyldiga att vidta åtgärder så att bundenhet uppkommer. Enligt 3 kap. 17 § KL gäller skyldighet för fullmäktige att vidta vissa åtgärder avseende helägda aktiebolag och stiftelser som bildats av en ensam kommun eller ett ensamt landsting. Bl.a. ska fullmäktige fastställa det kommunala ändamålet med verksamheten. Vidare ska fullmäktige se till att få ta ställning innan sådana beslut i verksamheten som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt fattas. För sådana bolag och föreningar där kommunen eller bestämmer tillsammans med någon annan ska fullmäktige, enligt 3 kap. 18 § KL, se till att den juridiska personen blir bunden av de villkor som avses i 3 kap. 17 § KL i en omfattning som är rimlig med hänsyn till andelsförhål- landena, verksamhetens art och omständigheterna i övrigt. gäller om kommunen eller bildar en stiftelse tillsammans med Lagstiftningen ger vissa instrument för kontroll av de kommunala Bl.a. finns bestämmelser om revision och om laglighetsprövning av kommunala beslut. möjligheter finns också genom ett infört system för konflikt- lösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden. melserna om laglighetsprövning ger de kommunmedlemmar möjlighet att överklaga beslut som fattats av interna kommunala organ. kommunala företag kan däremot inte överklagas. Problem med att de kommunalrättsliga principerna inte är direkt har genomfört en begränsad undersökning av i vilken utsträckning bolagsordningar för kommunalt ägda aktiebolag innehåller ändamålsbestämmelser och ger uttryck för lokaliserings-, självkostnads- och likställighetsprinciperna. Ungefär en femtedel av de bolagsordningar som undersökts saknar ändamålsbestämmelse, trots att förbudet mot spekulativa företag kan antas gälla för hela eller delar av den verksamhet som bedrivs. I fler än hälften av de undersökta bolags- ordningarna kommer vidare inte en eller flera av de övriga principerna till uttryck, trots att dessa kan antas gälla för hela eller delar av den verksamhet som bedrivs. bedömer mot bakgrund av bl.a. undersökningen att det generellt sett finns en konkret risk för att de kommunalrättsliga principerna inte görs bindande för kommunala företag. också reella problem i fråga om begränsningen av de kommunala företagens formella kompetens. Detta gäller enligt utredningens mening oavsett i vad mån de kommunala företag för vilka principerna inte gjorts bindande ändå agerar efter dessa. Enligt mening skulle ett regelverk som leder till att de kommunala företagen alltid är bundna av de kommunalrättsliga principerna, när dessa är tillämpliga, kunna vara av värde. stämmelser skulle emellertid kunna ifrågasättas ur ett associationsrättsligt Utredningen anser därför att det i stället bör vidtas åtgärder för att det genom den interna kommunala uppföljningen av företagen säkerställs att de kommunalrättsliga principerna såväl är bindande för företagen som att dessa följs. De kommunala befogenheterna bör komma till uttryck i bolags- ordningarna för kommunala aktiebolag anser att det är en brist att det inte finns något krav på att bolagsordningen för kommunala aktiebolag innehåller samtliga kommunalrättsliga principer i den mån de är tillämpliga för den aktuella Principerna utgör grundläggande förutsättningar för verksamheten i ett kommunalt aktiebolag och bör därför enligt utred- ningens mening också göras bindande genom att komma till uttryck i det centrala styrande dokumentet för bolaget. Motsvarande gäller i fråga om det kommunala ändamål som fullmäktige ska fastställa enligt 3 kap. 17 § Även skyldigheten för helägda kommunala bolag att inhämta fullmäktiges ställningstagande innan beslut i verksamheten som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt fattas, bör enligt utredningens mening säkerställas av fullmäktige genom att bestämmelser tas in i bolagsordningen. anser därför att fullmäktiges ansvar att fastställa det kommunala ändamålet med verksamheten i helägda aktiebolag ska kompletteras med en skyldighet att se till att detta ändamål och de kommunala befogenheter som utgör ram för verksamheten kommer till uttryck i bolagsordningen. Vidare anser utredningen att fullmäktiges ansvar att se till att få ta ställning innan sådana beslut i verksamheten som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt ska kompletteras med ett krav på att skyldigheten för bolaget att inhämta ställningstagande ska anges i bolagsordningen. görs av utredningen beträffande sådana stiftelser som bildas av en ensam kommun eller ett ensamt landsting. Det som i fråga om aktiebolag ska tas in i bolagsordningen får för stiftelser tas in i stiftelseförordnandet eller Någon ändring av i vilken grad de kommunalrättsliga principerna ska göras bindande för kommunala aktiebolag är inte avsedd. avser endast det sätt på vilket bundenheten ska åstadkommas. Genom att fullmäktiges skyldigheter avseende helägda aktiebolag ändras, påverkas även fullmäktiges skyldigheter avseende sådana bolag och föreningar där kommunen eller bestämmer tillsammans med någon annan, t.ex. delägda aktiebolag. Att bl.a. det kommunala ändamål som fullmäktige fastställt för verksamheten ska anges i bolags- ordningen liksom de kommunala befogenheter som utgör ram för verk- samheten, påverkar också lekmannarevisorernas granskning i Kommun- och landstingsstyrelsernas ansvar för de kommunala aktie- Styrelsen i en kommun eller ett landsting är enligt KL skyldig att ha uppsikt över verksamhet som bedrivs i kommunala företag. Enligt bedömning har styrelsen därför ett visst ansvar att följa att verksamheten hos kommunens eller företag är förenlig med bl.a. de kommunalrättsliga principerna. reglering ställer emellertid inget krav på redovisning av resultatet av anser att detta är en brist, särskilt i fråga om kommunala aktiebolag eftersom verksamhet i företagsform i huvudsak bedrivs i sådana bolag. Enligt utredningens mening bör en redovisning av styrelsens uppsikts- plikt ske i årliga beslut för varje kommunalt aktiebolag, med ställnings- tagande till om den verksamhet som bedrivits har varit kompetensenlig och, i förekommande fall, legat inom ramen för det kommunala ändamål som fastställts av fullmäktige. kommer då, förutom att redovisas, att leda fram till beslut som kan överklagas enligt reglerna om laglighetsprövning i KL. överlämnas till fullmäktige. I samband med styrelsens prövning eller i annat sammanhang kan framkomma att det kommunala ändamål med ett aktiebolags verksamhet som fastställts av fullmäktige inte är förenligt med de kommunala Visserligen kan finnas anledning för styrelsen att agera i sådana fall, men enligt mening bör styrelsens ansvar anges i lagen. Utredningen anser att det därför bör gälla skyldighet för styrelsen att lämna förslag till fullmäktige om nödvändiga åtgärder för det fall det framkommit att det av fullmäktige fastställda ändamålet eller den verksamhet som faktiskt bedrivs inte stämmer överens med de kommunala befogenheterna. tydliggöras i lagen att styrelsen har skyldighet att vid behov vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de krav som gäller beträffande kommunala aktiebolag är uppfyllda. Insyn i kommunala bolag och entreprenader I uppdrag ingår att utvärdera hur det regelverk som finns kring insyn i kommunala bolag och entreprenader har tillämpats i praktiken. I 2 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns en bestämmelse som innebär att offentlighetsprincipen gäller i aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser där kommuner utövar det rättsligt bestämmande inflytandet. I delägda bolag eller föreningar som inte omfattas av offentlighetsprincipen gäller i stället enligt 3 kap. 18 § tredje stycket kommunallagen (1991:900), KL, att kommunen ska verka för att allmänheten ska få insyn på samma grunder som gäller för Enligt 3 kap. 19 a § KL ska kommuner och landsting vidare, när verksamheter överlämnas på entreprenad, i avtalet beakta allmänhetens intresse av att få information om verksamheten. Utredningens undersökning och utvärdering har bl.a. undersökt avgöranden från Kammarrätterna i respektive i mål om utlämnande av handlingar, beslut av samt kommunala bolags hantering av en konkret begäran om utfående av handling. genomfört en enkätundersökning angående bl.a. förekomsten av avtals- villkor som ger allmänheten möjlighet till insyn i kommunala entre- Mot bakgrund av dessa undersökningar bedömer utredningen att beslut av kommunala bolag om utlämnande av handlingar endast i låg utsträck- ning synes ändras av högre instans efter överklagande. dömer däremot att kommunala bolag inte i tillräcklig grad synes efterleva det krav på skyndsamhet som gäller då någon begär att få del av en Vad gäller överlämnande av verksamhet på entreprenad finns indikationer på att detta sker utan att allmänhetens intresse av att få information om verksamheten beaktas i tillräckligt hög Överföring av rätten att fatta upphandlingsbeslut från kommuner och landsting föreslår att nämnder i kommuner, landsting och kommunalförbund ska ges möjlighet att delegera rätten att fatta upphand- lingsbeslut till personer utanför den egna organisationen. Delegations- möjligheten avser sådana fall då en nämnd anlitar en s.k. inköpscentral för att medverka i en upphandling såsom ombud. Nämnden får då enligt förslaget delegera beslutanderätt till anställda i centralen. Enligt förslaget får beslutanderätten inte delegeras i vissa ärenden, bl.a. sådana som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet. Förslaget innefattar att nämnden kan uppdra åt ett utskott, en ledamot eller ersättare eller åt anställda i kommunen, eller kommunal- förbundet att delegera beslutanderätt på nämndens vägnar. Om dele- gation lämnas med stöd av ett sådant uppdrag, ska detta anmälas till nämnden. Beslut som anställda i inköpscentraler fattar på delegation ska, enligt utredningens förslag, anmälas till den som har lämnat uppdraget att fatta beslut. Bestämmelserna om jäv i 6 kap. 2427 §§ kommunallagen (1991:900), KL, ska tillämpas på anställda i inköpscentraler som fattar beslut på delegation. Utredningens förslag innebär att nya regler tas in i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter och träder i kraft . har i uppdrag att analysera om det bl.a. mot bakgrund av reglerna om inköpscentraler i upphandlingslagstiftningen finns behov av bestämmelser som gör det kommunalrättsligt möjligt att delegera rätten att fatta upphandlingsbeslut till någon annan. Vid behov ska förslag till en delegationsbestämmelse lämnas. Utredningen ska även bl.a. översiktligt beskriva hur kommuner och landsting genomför samordnade upphandlingar och undersöka i vilken utsträckning de, utöver samordnade upphandlingar, överlåter till någon annan att upphandla för deras räkning. Vid anskaffning av tjänster är en upphandlande myndighet eller enhet som huvudregel skyldig att genomföra en upphandling. Särskilda bestämmelser om inköpscentraler har dock införts i både lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, , och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, LUF. Reglerna innebär att det under vissa förutsättningar är möjligt för upphandlande myndigheter och enheter att ta hjälp av en annan upp- handlande myndighet en inköpscentral vid sin anskaffning utan att denna hjälp först behöver konkurrensutsättas genom upphandling. En inköpscentral kan bl.a. ha rollen av ombud åt flera andra upp- handlande myndigheter eller enheter. I dessa fall vidtar inköpscentralen åtgärder i sina huvudmäns namn. Ett uppdrag till en inköpscentral som har ombudsrollen kan enligt upphandlingslagstiftningen omfatta vissa eller samtliga åtgärder i en Kommuner och landsting som anlitar inköpscentraler måste emellertid följa kommunalrätten, som endast ger ett begränsat utrymme för att överlåta åt andra att fatta beslut eller att vidta andra åtgärder i ett Någon möjlighet att överlåta åt en inköpscentral att fatta beslut i KL:s mening finns inte. Som följd härav måste bl.a. beslut om tilldelning av kontrakt fattas av varje kommun eller landsting som samarbetar om upphandling, även om övriga åtgärder genomförs av en inköpscentral. Detta får bl.a. konsekvenser i form av administrativt merarbete för in- blandade parter samt risk för bl.a. sekretessproblem om tilldelningsbeslut Samordnad upphandling förekommer i olika grupperingar I hela landet finns tämligen fast etablerade grupperingar av geografiskt näraliggande kommuner eller landsting som ofta samarbetar om att Samarbetet kan ha lösa former eller en mera Mera strukturerat samarbete kan baseras på avtal eller i vissa fall utövas genom ett kommunalförbund, en gemensam nämnd eller På ett nationellt plan förekommer samordnad upphandling bl.a. genom möjlighet för kommuner och landsting att ansluta sig till Kammarkollegiets ramavtalsupphandlingar på IT-området. formerna för hur samordnade upphandlingar genomförs varierar. För många kommuner och för landstingen torde det över huvud taget inte förekomma att de överlåter till någon annan att upphandla för deras räkning, annat än i samband med upphandlingar som genomförs sam- ordnat tillsammans med andra kommuner eller landsting. muner som helt eller delvis överlämnat upphandlingsverksamheten till en fristående enhet kan däremot sådana upphandlingsuppdrag förekomma i Kommuner och landsting bör kunna överföra beslutanderätt vid anlitande av inköpscentraler som ombud Enligt mening bör det införas en möjlighet för kommuner och landsting som anlitar en inköpscentral för att medverka i en upphandling såsom ombud att också överföra beslutanderätten i Mot bakgrund av hur bl.a. andra regler om extern delegation av beslutanderätt utformats, bedömer utredningen att över- föringen bör ske såsom delegation av beslutanderätt till anställda i I ärenden där fullmäktige har rätt att fatta beslut bör delegation inte vara möjlig. Nämnder bör däremot kunna besluta om Dessutom bör en nämnd kunna uppdra åt bl.a. kommunalt anställda att fatta delegationsbeslut på nämndens vägnar. anledning till detta är att det i praktiken ofta torde förekomma att anställda kan vidta samtliga andra åtgärder i en upphandling vid an- litande av en inköpscentral såsom ombud. förslag innefattar bl.a. bestämmelser om att beslut som fattats av anställda i inköpscentraler på delegation från en nämnd ska anmälas till nämnden. Lagförslag i betänkandet Offentlig upphandling från eget företag?! och vissa andra frågor (SOU 2011:43) Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:900) 1 dels att 3 kap. 17 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 6 kap. 1 a §, av följande lydelse. Om en kommun eller ett landsting med stöd av 16 § lämnar över vården av en angelägenhet till ett aktiebolag där kommunen eller direkt eller indirekt innehar samtliga aktier, skall fullmäktige 1.fastställa det kommunala ändamålet med verksamheten, 2.utse samtliga styrelseleda- möter 3.se till att fullmäktige får ta ställning innan sådana beslut i verksamheten som är av prin- cipiell beskaffenhet eller annars av större vikt fattas. Fullmäktige skall också utse minst en lekmannarevisor i aktiebolag där kommunen eller direkt eller indirekt innehar samtliga aktier. Vad som anges i första stycket gäller, när kommunen ensam eller ensamt bildar en Om en kommun eller ett landsting med stöd av 16 § lämnar över vården av en angelägenhet till ett aktiebolag där kommunen eller direkt eller indirekt innehar samtliga aktier, ska fullmäktige 1.fastställa det kommunala ändamålet med verksamheten, 2.se till att det fastställda kommunala ändamålet anges i bolagsordningen liksom de kom- munala befogenheter som utgör ram för verksamheten i fråga, 3.utse samtliga styrelseleda- möter, 4. se till att fullmäktige enligt föreskrift i bolagsordningen får ta ställning innan sådana beslut i verksamheten som är av prin- cipiell beskaffenhet eller annars av större vikt fattas. Fullmäktige ska också utse minst en lekmannarevisor i aktiebolag där kommunen eller direkt eller indirekt innehar samtliga aktier. Vad som anges i första stycket gäller, när kommunen ensam eller ensamt bildar en 1Lagen omtryckt 2004:93. 2Senaste lydelse 2006:369. stiftelse för en angelägenhet. Fullmäktige skall även utse minst en revisor i en sådan stiftelse. Till lekmannarevisor i aktie- bolaget eller revisor i stiftelsen skall fullmäktige utse någon av de revisorer som enligt 9 kap. 1 § valts för granskning av styrelsen och övriga nämnders verksamhet. stiftelse för en Prop. 2011/12:106 angelägenhet. Vad som i första Bilaga 2 stycket 2 och 4 anges om bolags- ordningen ska därvid i stället avse stiftelseförordnandet eller stiftelse- urkunden. Fullmäktige ska även utse minst en revisor i en sådan stiftelse. Till lekmannarevisor i aktie- bolaget eller revisor i stiftelsen ska fullmäktige utse någon av de revisorer som enligt 9 kap. 1 § valts för granskning av styrelsen och övriga nämnders verksamhet. Styrelsen ska i årliga beslut för varje sådant aktiebolag som avses i 3 kap. 17 och 18 §§ ta ställning till om den verksamhet som bedrivits av företaget under föregående kalenderår har utförts inom ramen för de kommunala befogenheterna. När fullmäktige har fastställt ett kommunalt ändamål med verksamheten ska styrelsen även ta ställning till om verksamheten har varit förenlig med detta. Styrelsens beslut ska lämnas över till fullmäktige sam- tidigt med årsredovisningen för samma kalenderår. Om sådan förenlighet som avses i första stycket saknas i någon del ska styrelsen lämna förslag till fullmäktige om nödvändiga åt- gärder. Styrelsen ska även lämna förslag till fullmäktige om nöd- vändiga åtgärder om det fram- kommit att det kommunala ända- mål med aktiebolagets verksamhet som fastställts av fullmäktige inte är förenligt med de kommunala befogenheterna. Vid behov ska styrelsen vidta säkerställa att de krav som anges i 3 kap. 17 och 18 §§ är uppfyllda i fråga om sådana aktiebolag som avses i dessa bestämmelser. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För stiftelser som bildats före ikraftträdandet gäller 3 kap. 17 § i sin äldre lydelse. Förslag till lag om ändring i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling Härigenom föreskrivs att 2 kap. 10 a § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling ska ha följande lydelse. Med kontrakt enligt 2 kap. 10 § avses dock inte avtal som sluts mellan 1. en upphandlande myndighet 1. en upphandlande myndighet, a)en statlig eller myndighet, b)en beslutande församling i en kommun eller ett landsting, eller c)en sammanslutning av en eller församlingar, och 2. en leverantör som är 2. en leverantör som är a) en juridisk person som den a) en juridisk person som den eller delvis äger eller är medlem i, eller delvis äger eller är medlem i, b) en gemensam b) en gemensam nämnd kommunallagen (1991:900). kommunallagen (1991:900). Första stycket gäller endast 1.om den upphandlande myndigheten utövar en kontroll över den juridiska personen eller den gemensamma nämnden som motsvarar den som den utövar över sin egen förvaltning, och 2.i fall då den juridiska personen eller den gemensamma nämnden även utför verksamhet tillsammans med någon annan än den upphandlande myndigheten, denna verksamhet endast är av marginell karaktär. Med kontrakt avses inte heller, om ett avtal kan slutas utan att vara ett kontrakt enligt första och andra styckena, ett avtal som om- vänt sluts mellan den part som avses i första stycket 2 såsom upp- handlande myndighet och den part som avses i första stycket 1 såsom leverantör. Denna lag träder i kraft och ska tillämpas även i fall då avtal har slutits före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2010:569. Förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter dels att det närmast före 6 kap. 3 § ska införas en ny rubrik som ska lyda Arbetsgivarfrågor, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 6 kap. 47 §§, samt närmast före 6 kap. 4 § en ny rubrik av följande lydelse. En nämnd i en kommun, ett landsting eller ett kommunal- förbund som anlitar en inköps- central för att medverka i en upp- handling i egenskap av ombud, antingen enligt a)4 kap. 22 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, eller b)4 kap. 4 § lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, får efter överenskommelse med inköpscentralen uppdra åt an- ställda i centralen att besluta i upphandlingen på nämndens väg- nar. Uppdrag enligt första stycket får inte lämnas i de fall som avses i 6 kap. 34 § kommunallagen (1991:900). Föreskrifterna i 6 kap. 33 § kommunallagen (1991:900) om uppdrag att besluta på nämndens vägnar är tillämpliga på ärenden enligt 4 § första stycket. Föreskrifterna i 6 kap. 35 § kommunallagen om anmälan av beslut till nämnd ska tillämpas på beslut som fattas med stöd av uppdrag enligt första stycket. inköpscentral fattar på en nämnds vägnar ska anmälas till den som har lämnat uppdraget. Föreskrifterna i 6 kap. 2427 §§ tillämpas på anställda i inköps- centraler som fattar beslut på en Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2010:570) om ändring i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling Härigenom föreskrivs att lagen (2010:570) om ändring i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling ska utgå. Denna lag träder i kraft . Efter remiss har yttrande över betänkandet Offentlig upphandling från eget företag?! och vissa andra frågor (SOU 2011:43) kommit in från ombudsmän (), , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern (), , Statskontoret, Kammar- kollegiet, , , (), (), , , , , , kommun, kommun, kommun, , , , , , kommun, kommun, , , kommun, , , , kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, , , , kommun, kommun, , kommun, , Ystads kommun, kommun, kommun, , läns landsting, , läns landsting, Västra , AB , , Avfall , Företagarna, , , Kommunala Företagens , återvinnare, , , , Svensk Försäkring, , , , , Kommuner och Landsting, Offentliga Inköpare, , , och Återvinningsindustrierna. Därutöver har även , , , , avfallsaktiebolag, Advokatfirman , , Advokatfirman och yttrat sig. , Falu kommun, kommun, kommun, , , , kommun, , , Fastighetsägarna , i , , , och har inbjudits att lämna synpunkter men har avstått från att yttra sig. Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:900)1 dels att 3 kap. 17 § ska ha följande lydelse,