prop · H0031d33 · 2012-09-20 00:00:00 — Ett nytt anslag förs upp på statsbudgeten I enlighet med beslut införs trängselskatt i de centrala delarna av (prop. 2009/10:189, bet. 2009/10:SkU39, rskr. 2009/10:294). Syftet med skatten är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg, bland annat Västlänken samt en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . Ett nytt anslag 1:14 Trängselskatt i förs därför upp på statsbudgeten. Regeringen avser föra över medel motsvarande beräknade intäkter från trängselskatten i som tidigare beräkningsmässigt ingått i anslag 1:1 Väghållning till det nya anslaget. Såväl intäkter som kostnader från systemet kommer att redovisas under det nya anslaget. Den planerade ordningen är i enlighet med tillkän- nagivande i frågan (bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) och följer samma princip som redovisningen av trängselskatt i . Tilldelning av anslagsmedel till investeringar Tilldelningen av medel från trängselskatteinkomster till investeringar utgår från en prognos av hur stort överskott trängselskattesystemet förväntas generera , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kostnaderna för att administrera systemet förväntas bli. En viktig princip vid fastställandet av de medel som avsätts till investeringar ett visst år är att hänsyn även tas till hur väl tidigare beräknade överskott och avsatta medel har stämt. En sådan justering kommer dock att bli aktuell att göra först , när uppgifter finns tillgängliga vad gäller faktiskt utfall vad avser . Samma princip tillämpas vid fastställande av överskott från trängselskatt i . Det bör understrykas att beräkningen av de medel som avsätts till investeringar endast är avsedd att spegla det överskott som trängselskattesystemet genererar och därmed inte hur stor del av överskottet som används till investeringar. För det fall medel som avsatts till investeringar ett enskilt år inte används fullt ut överförs det som sparande till kommande år. Tabell 3.72 Trängselskatten i beräkning av medel som avsätts till investeringar 20132016 Till investeringar (avsätts på anslagspost i Trafik- Som framgått ovan avser regeringen att avsätta till investeringar 2013. Dessutom avser regeringen att avsätta sammanlagt för administrationskostnader. Det sammanlagda anslagsbehovet blir därmed . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.73 Anslag 1:14 Trängselskatten i fördelning på anslagsposter Anm: Beloppet på anslagsposten som disponeras av innefattar för även kostnader som uppstår 2012 med anledning av trängselskatten i . Förslag och beräkningar 2013-2016 Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:14 Trängselskatt i . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 3.74 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:14 Trängselskatt i Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.7.151:15 Avveckling av affärsverket Tabell 3.75 Anslagsutveckling 1:15 Avveckling av affärsverket 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används till kostnader i samband med avveckling av affärsverket . Avvecklingen av affärsverket har påbörjats. har affärsverket ansvar för avvecklingen, men enligt regeringens bedömning kommer avvecklingen ge upphov till avvecklingskostnader efter det att verket upphört. Med anledning av detta föreslår regeringen att ett nytt anslag 1:15 Avveckling av affärsverket förs upp på statens budget . Avvecklingskostnaderna bedöms av regeringen uppgå till . Regeringen föreslår att anvisas på anslaget 1:15 Avveckling av affärsverket . , 2015 respektive 2016 beräknas anslaget till . Tabell 3.76 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:15 Avveckling av affärsverket Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringens förslag: ska, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel, ha en räntabilitet om lägst . ska, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. ekonomiska resultat har påverkats av att den återhämtning i världskonjunkturen som skedde 2010 avstannade . Den senaste vintern var sträng ur ett isbrytarperspektiv vilket bidragit till verkets negativa resultat. bedömning är att förutsättningarna finns för att en viss återhämtning kan ske och att volymerna därefter successivt ökar i långsam takt. Som restriktion för prisökningar gäller att verkets farledsavgifter får öka med högst nettoprisindex räknat . För perioden 20132015 prognostiserar att resultatet före skattemotsvarighet utvecklas från ca 2013 till 2015. Soliditeten förväntas vid periodens slut ligga på . Regeringen anser att nuvarande räntabilitetskrav om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel är motiverat som ett långsiktigt mål. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel bör även fortsättningsvis slutligt beslutas av regeringen i samband med bokslutet. Vad avser soliditet så pekar prognosen mot en avsevärd avvikelse mot det långsiktiga målet om . ser mot bakgrund av detta att det finns anledning att se över de gällande ekonomiska målen för verksamheten, bl.a. vad avser soliditetsmålet. bör dock det nuvarande målet kvarstå. Tabell 3.77 Prognos för resultat Miljoner kronor där inte annat anges motsvarighet (%) Soliditet (%) Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Regeringen bemyndigas att låta besluta om kapitaltillskott om högst till förmån för . Skälen för regeringens förslag: Regeringens inriktning är att ska förvärva nya flyg- och sjöräddningshelikoptrar då de leasingavtal löper ut för de helikoptrar som används i verksamheten . Totalt ska 7 helikoptrar förvärvas. Finansiering av helikoptrarna planeras ske med egna likvida medel samt med lån. har inga upptagna lån. Med anledning av detta är regeringens förslag att låneram höjs till . Vidare så föreslår regeringen att , i enlighet med nu gällande ordning, ges möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. helikopterverksamhet bedrivs som ett aktiebolag (). Målsättningen är att verksamheten successivt ska 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 införlivas direkt i . Till dess att så sker behöver som ägare till aktiebolaget ha möjlighet att vid behov tillföra kapital på maximalt eftersom det befintliga egna kapitalet i bolaget inte är stort nog för att kunna hantera en eventuell förlust utan att hamna på obestånd. Regeringens förslag: Investeringsplanen för för 20132015 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Investeringarna uppgick till . Finansieringen skedde helt med egna medel. Likvida medel uppgick till vilket är en minskning med jämfört med föregående år. I enlighet med tabellen nedan planerar investeringar för för . Investeringar i nya helikoptrar förväntas uppgå till . Investeringar i avser åtgärder som bland annat syftar till att säkerställa dammsäkerheten och i övrigt är det främst investeringar i lotsbåtar, arbetsfartyg, sjötrafikinformationscentraler samt it-system. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för godkänns. Tabell 3.78 Investeringsplan för Sjötrafikinformation (VTS) Sjögeografisk information (sjö- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringens förslag: ska, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet, ha en räntabilitet om lägst . ska, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Enligt instruktion innebär detta att verket ska tillhandahålla flygtrafiktjänster samt service- och konsulttjänster som är knutna till verksamheten såväl inom som utom landet. En- ligt regeringens uppfattning innebär detta att det bemyndigande som efterlyst för verksamhet utomlands redan lämnats. Flygets utveckling, som är av stor betydelse för intäkter, har under den allra uppvisat en dämpning i tillväxten efter den kraftiga återhämtningen som pågått . Den totala trafikvolymen uppgick till 706 000 en route-rörelser, vilket innebär att antalet rörelser nu är lägre än 2008, då det högsta antalet rörelser noterades. Utvecklingen 2012 och framåt är dock mycket osäker på grund av makroekonomiska omständigheter i och globalt. Flygtrafiken i drabbas nu av den lägre ekonomiska tillväxten i , och av finansoron som redan hämmat utvecklingen i . Därtill kommer ett högt flygbränslepris över en längre sammanhängande period, även om en viss förbättring skett . En eventuell ny recession skulle få stor påverkan på antalet rörelser eftersom flyget är mycket konjunkturkänsligt. Givet dessa osäkerheter väntas antalet rörelser minska för att åter öka med . De ekonomiska förutsättningarna för styrs i hög grad av prestationsplanen för en route, enligt vilken en- hetskostnader i fast pris ska reduceras till 2014. väntas också omfattande upphandlingar av lokal flygtrafiktjänst genomföras, vilket också ställer krav på att reducera kostnaderna för att möta konkurrensen. Därtill kommer att det med danska Naviair samägda bolaget , som övertar driften av en route-flyg- ningarna i det gemensamma svensk-danska funktionella luftrumsblocket, befinner sig i ett uppbyggnadsskede. För att möta dessa krav och osäkerheter genomförs ett fortsatt omfattande effektiviseringsprogram. För perioden 20132016 prognostiserar att resultatet före skattemotsvarighet utvecklas från 2013 till 2016. Soliditeten förväntas vid periodens slut ligga på . Regeringen anser att ett räntabilitetskrav om av eget kapital (som beräknas på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverat. Regeringen anser vidare att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . Det senare förutsätter dock att kan förbättra den finansiella strukturen genom att med positiva resultat över tiden öka det egna kapitalet samt söka alternativa lösningar för att finansiera pensionskostnaderna. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel bör fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Tabell 3.79 Prognos för resultat Miljoner kronor där inte annat anges motsvarighet (%) Soliditet (%) 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 1 . Regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Regeringen bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst . Vidare bemyndigas regeringen att låta teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst . Skälen för regeringens förslag: investeringar har finansierats med internt tillförda medel. Verket har ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . Denna ram föreslår regeringen bör fortsatta gälla även . I Luftfartsverkskoncernen ingår som bildades för att samordna och förvalta bolagsverksamhet. har även ett bemyndigande att teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget inom en total ram på , liksom att teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram på . väntas under större delen av 2012 fortsatt ha ett betydande likviditetsöverskott som föranleddes av flygplatsbolagets Swedavia AB:s ersättning för den del av flygtrafiktjänstens pensionsskuld som efter delningen inte längre motsvaras av anläggningstillgångar. löste in del av pensionsskulden som avser pensionärer, fribrev och livräntor. Verket antas göra fortsatta ansträngningar att lösa hela eller delar av pensionsskulden. Liksom för övriga affärsverk har möjligheten att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller i affärsbank. Medlen ska placeras räntebärande och förbehållas placeringar med låg risk. Regeringens förslag: Investeringsplanen för för 20132015 godkänns. Skälen för regeringens förslag: investeringsplan för perioden 20122015 uppgår till , vilket är en minskning jämfört med föregående års investeringsplan. För att fullt ut kunna utnyttja flygtrafikledningssystemets kapacitet genomför fortlöpande uppgraderingar av såväl det tekniska systemet som arbetsmetodiken. genomförs insatser avseende underhålls- och ersättningsinvesteringar för att höja flygsäkerheten, säkerställa kapacitet och regularitet, samt att reducera kostnaderna. En viktig utveckling är s.k. fjärrstyrda torn. Om den första driftsättningen i blir lyckosam, kan ytterligare investeringar i fjärrstyrda torn bli aktuella senare , vilket inte är beaktat i den framlagda planen. Regeringen delar bedömning avseende de prioriteringar som bör göras för att möta investeringsbehoven . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att investeringsplanen godkänns. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.80 Investeringsplan för De största investeringarna i planen är följande: COOPANS (Cooperation between ANS-provi- ders) COOPANS är ett pågående internationellt samarbetsprojekt avseende kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör, . Utvecklingen av ATM-systemet () inom COOPANS går in i en implementeringsfas. Kommande år sker en stegvis uppgradering av systemet för att säkerställa ett väl fungerande system både funktions- och kapacitetsmässigt. Den gemensamma finansieringen av systemutvecklingen ger en kostnadseffektiv systemuppgradering och medverkar till SES-kraven på harmonisering av tekniska och operativa system. SUPS (Surveillance Upgrade Program ) SUPS är en uppgradering som ska ersätta och komplettera nuvarande ålderstigna radarstationer och förbättra övervakningen i svenskt luftrum avseende täckning, noggrannhet och uppdateringsfrekvens. RTC (Remote Tower Center) RTC är ett system för att effektivisera driften av flygtrafiktjänst vid små- och medelstora flygplatser genom s.k. fjärrstyrda torn för att leda och övervaka trafik utan att flygledare är placerade i flygplatsernas tornbyggnader. Implementering av projektet pågår i och avseende flygtrafikledningsfunktioner, displayer, för kameror etc. utvecklar tekniken medan svarar för den operativa metodiken. Av central betydelse är att lyckas med säkerhetsbevisning och certifiering. Det första RTC väntas kunna driftsättas under 2012och 2013, för att sedan vid ett positivt resultat inleda en större implementering . Investeringarna avser utbyte av radiostationer i norra . De befintliga är och behöver bytas av åldersskäl. En tredje radioresurs byggs upp för att inte behöva minska kapaciteten i systemet om en radioresurs fallerar. Investeringarna avser ersättning av ett nationellt nätverk för kommunikation mellan olika operativa enheter och anläggningar såsom radarstationer, radio och navigationsutrustningar. Nätverket ska även kunna nyttjas för administrativa ändamål. Investeringen är en konsekvens av delningen av , då det befintliga nätverket tillfaller . Investeringar i byggnader sker huvudsakligen i form av ersättningsinvesteringar för att vidmakthålla befintliga anläggningar inklusive utbyte av system såsom kraftmatning och ventilation. Vidare investeras i olika säkerhetsåtgärder, som skalskydd etc. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Inom it utgörs planerade investeringar främst av åtgärder i syfte att: fullfölja delningen av system med anledning av urskiljandet av flygplatsverksamheten, tillsammans med Naviair skapa rätt förutsättningar för NUAC att få ett fungerande it-stöd som är delvis integrerat med moderbolaget för att nyttja befintliga eko- nomi-/HR-system etc., och liga till verksamheten överförs till bokfört värde. Intäkter och kostnader kopplade till verksamheten redovisas under anslaget 1:2 Banhållning. Till avses också föras miljöansvarsfrågor och ansvar för avtal med AB , liksom eventuella restuppgifter som framkommer inom ramen för avvecklingen. Överföringen av de administrativa uppgifterna föreslås finansieras via anslaget 1:3 . Regeringen föreslår under detta i två steg skapa förutsättningar för den geanslag ändrat ändamål med anledning av de nya mensamma servicefunktionen med Sjöuppgifterna. fartsverket (GSF) ska kunna börja verka som en enhet. I ett första steg ska säkerställas att alla system som erfordras för funktionens verksamhet finns tillgängliga. I ett andra steg ska systemen integreras på ett rationellt sätt för att erhålla erforderliga rationaliseringar. Inom CNS (KommunikationNavigation Övervakning) sker fortlöpande ersättningar och uppgraderingar i syfte att säkerställa kapacitet och regularitet. har godkänt att regeringen avvecklar affärsverket (prop. 2011/12:99, 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282). Avvecklingen avses ske . Inom affärsverket bedrivs tre verksamhetsgrenar: avveckling av verksamhet, förvaltning av leasingåtaganden och förvaltning av järnvägsfordon. Verksamhetsgrenen förvaltning av leasingåtaganden beräknas avslutas . De andra två verksamhetsgrenarna avser verksamhet som kvarstår efter avvecklingen av affärsverket. Dessa uppgifter behöver därför tas omhand av andra myndigheter. Detta innebär att såväl åtaganden som finansiella befogenheter bör kvarstå, men föras över till annan myndighet och anpassas till dennas verksamhetsform. Verksamhetsgrenen förvaltning av järnvägsfordon avses i sin helhet föras över till och redovisas som egen resultatenhet. Verksamhetsgrenen finansieras fullt ut av intäkter och bedrivs under ett avkastningskrav som innebär att verksamheten under en konjunkturcykel ska ge en räntabilitet som minst motsvarar räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. Verksamheten förs över till genom att tillgångarna hänför- Förvaltningen av obligationsportföljen, valutasäkringsinstrument och tillhörande lån i avses föras till . Uppgifterna är av specifik karaktär, men regeringen anser att är den myndighet som är bäst lämpad att hantera förvaltningen som inte längre har en infrastrukturell koppling. De obligationer i portföljen som har längst löptid löper till 2021. Överföringen av berörda lån och obligationer avses ske till bokfört värde. behöver för förvaltningen av lånen en låneram uppgående till nominellt lånebelopp om 3 . Detta bemyndigande begärs av regeringen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 10.4.2. har beräknat och gjort avsättning för kreditrisker i obligationsportföljen. Denna avsättning har gjorts i enlighet med en riskvärdering som utförts av och kommer att ingå i av affärsverket till inkomsttitel inlevererade medel. Den motsvarar en för affärsverket redovisningstekniskt korrekt hantering av risken, men motsvarar inte en eventuell faktisk kreditförlust. kommer fortsatt att redovisa denna årliga beräkning och ändamålet för anslaget 1:2 Banhållning föreslås utvidgas för att anvisa hur kostnader med anledning av en eventuell realiserad kreditrisk skulle hanteras. Regeringen har dock inte för avsikt att föreslå en förändrad hantering av kreditrisken och något belopp föreslås därför inte föras upp på anslaget med anledning av det utvidgade ändamålet. Regeringen avser föra över ansvaret för de utfästelser för tjänstepensioner m.m. som redovisar i sin balansräkning till (). Överföringen ska ske genom att affärsverket betalar en engångspremie till SPV. Engångspremien fastställs av SPV enligt försäkringsmässiga principer och re- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 dovisas på inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter. Efter att engångspremien har betalats kommer de berörda förmånerna att belasta anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. (se utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 5.6.2. Därutöver föreslås ett särskilt anslag föras upp på statsbudgeten 2013 inom utgiftsområde 22 1:15 Avveckling av affärsverket för att täcka avvecklingskostnader för myndigheten . Efter överföring av tillgångar och skulder kopplade till de verksamheter som överförs till andra myndigheter, kommer affärsverkets behållning efter avvecklingen att tillgodogöras inkomsttitel. Uppgiften för () är att direkt eller via Öresundsbrokonsortiet äga och förvalta den svenska 50-procentiga ägarandelen i och de svenska landanslutningarna till bron. bildade 1991 och på motsvarande sätt bildade A/S Øresund (prop. 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379). Bolagen sattes upp för att bygga och driva den fasta förbindelsen mellan och . och A/S Øresund bildade därefter det samägda Öresundsbrokonsortiet. Konsortiet byggde och finansierade den kust-till-kust förbindelsen, . Broförbindelsen är avgiftsfinansierad och omfattar både väg- och järnvägstrafik mellan de två länderna. utgör en viktig länk i ett internationellt infrastruktursystem som knyter samman och med övriga . förvaltar för staten viktiga och värdefulla anläggningar och avtal, som reglerar ovan beskrivna ansvarsförhållanden. beslutade i enlighet med regeringens förslag budgetproposition (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117) att utöka Svensk-Danska Broförbindelsen AB:s låneram till 3 , exklusive kapitaltjänstkostnader och mer- Låneramen är beräknad års prisnivå och driftskostnaderna ska därför indexjusteras till denna prisnivå. , järnvägen RosersbergStockholm AirportOdensala med tillhörande station och plattform på , invigdes . Genomförandet av projektet föregicks av flera utredningar där bl.a. förutsättningarna att få privata intressenter att delta belystes. bildades av staten för att sköta upphandlingen av och för att hantera statens rättigheter och skyldigheter i projektet (prop.1993/94:39, bet. 1993/94:TU6, rskr. 1993/94:74). Bolaget äger anläggningarna, övervakar driften av och svarar för att rättigheter och skyldigheter i avtalen följs. Ar- landabanan har anlagts av som också svarar för att finansiera anläggningen med privat kapital och för att driva anläggningen. Anläggningen överläts av till när den var färdigställd. Som ersättning för detta har dels fått ensamrätt att bedriva snabbtågstrafik mellan och , dels nyttjanderätt till hela anläggningen till 2040 med vissa skyldigheter att upplåta den för genomgående tågtrafik via . Snabbtågspendeln bedrivs under namnet Express. är infrastrukturförvaltare för vilket innebär att bolaget fördelar kapacitet, leder trafiken och tar ut avgifter för trafiken på banan. äger och är part i och förvaltar därigenom för staten viktiga och värdefulla avtal, som reglerar ovan beskrivna ansvarsförhållanden. pågår på initiativ av en översyn av Arlandabaneavtalen i syfte att förenkla och uppdatera dem med anledning av de förändringar som skett inom järnvägslagstiftningen och statens myndighetsstruktur. Avsikten är att uppdateringen ska ske inom ramen för gällande riksdagsbeslut rörande . AB () och i län (UL) planerar för direkt pendeltågstrafik till via varje halvtimme. En kapacitetsansökan har läm- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 nats in av SL till och . Infrastrukturförvaltarna samråder om kapacitetstilldelningen och förväntas tilldela kapacitet i enlighet med gjord ansökan .