prop · GZ03124 · 2012-04-04 00:00:00 — En rad forskningsprojekt pågår för att finna lösningar som effektiviserar och möjliggör ett större nyttjande av tillgängliga sub- strat, t.ex. finns ett projekt inom ramen för Östersjöstrategin (Baltic Inom projektet ska tekniska lösningar både avseende produktion av bio- gas och behandling av stallgödsel studeras. Genom rötningen blir växtnäringsämnena i rötresten, särskilt kväve, mer lättillgängligt för växternas upptag. Detta ställer krav på att rötresten lagras och sprids på ett sådant sätt att växterna har möjlighet att ta upp Skr. 2011/12:124 näringen och att därmed läckage till vatten och luft minimeras. terna har vanligtvis ett högre pH-värde än stallgödsel och förlusterna av ammoniak kan bli väsentliga om inte rötresten lagras korrekt och brukas ner efter spridning. För att samordna olika politikområdens insatser och skapa förutsättningar för en ökande biogasproduktion gav regeringen Energimyn- digheten i uppdrag att i samråd med och Naturvårds- verket utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi. Likaså omfat- tade uppdraget att föreslå åtgärder som bidrar till ökad användning av biogas. redovisade myndigheterna bl.a. 30 konkreta förslag och slutsatser (2010:23, Förslag till en sektorsövergripande biogasstrategi). Rapporten har därefter remissbehandlats. Strategin och de föreslagna åtgärderna omfattar alla berörda politikom- råden, dvs. energi, jordbruk och miljö. De föreslagna åtgärderna inbegri- per bl.a. förslag om ändrade skatter, utredningar och översyn av lagar liksom frågor som myndigheterna själva råder över, t.ex. prioriteringar för forsknings- och utvecklingsverksamhet eller ökad myndighetssam- Tillförsel och distribution av biogas Produktionen av biogas 2010 var enligt , vilket är mer än 2006 (1,). I förslaget till en sektors- övergripande biogasstrategi anges, i ett kort tidsperspektiv, en total pot- ential för biogas om . Potentialen för de mest kostnadseffektiva substraten, dvs. våta avfall, beräknas till . I strategin föreslås att statliga insatser av miljö- och kostnadsskäl ska fokusera på våta avfallsfraktioner och gödsel. Om fortsatt stöd till pro- duktion, uppgradering och distribution av biogas beslutas bör detta enligt strategin därför riktas mot rötning av avfall, slam och stallgödsel. Myndigheterna föreslår också att det införs ett stöd för minskad metan- avgång från stallgödsel med /KWh biogas. Stödet ska ses som en miljöersättning och föreslås finansieras antingen genom tilldelning av utsläppsrätter, höjning av energi-/miljöskatter eller försäljning av ut- Insamling av hushållsavfall bör, enligt förslag i strategin, utvecklas för att stärka användningen av biogas. I kommuner där matavfall samlas in för kompostering bör man övergå till rötning av matavfall. I förslaget till strategi identifieras bl.a. administrativa hinder med hän- syn till tillståndsprövning av biogasanläggningar. För att utreda vilka möjligheter det finns till förenklingar ingår frågeställningen i den utred- ning som regeringen beslutade om om översyn av miljö- bestämmelser för jordbruk och djurhållning (kommittédirektiv 2011:49). Utredningen ska redovisa sitt betänkande . I samband med ändringen av landsbygdsprogrammet 2011 har rege- Skr. 2011/12:124 ringen till kommissionen lämnat en anmälan om investeringsstöd till biogas i enlighet med regler som gäller för EU:s allmänna gruppundan- tagsförordning, Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (EUT L 214, , s. 3, Celex 32008R0800). Anmälan innebär att den maximala stödnivån för hela landet ändras till av investeringskostnaden. Det innebär en viss sänkning av stödnivån i norra medan stödnivån höjs i . innebär förändringen att den tidigare maximala stödnivån på tas bort. Ändringen innebär därmed att stödet kan stimulera till ytterligare utbyggnad av biogasanläggningar. har genom budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 UO 21, bet. 2011/12:NU3, rskr. 2011/12:65) beslutat att ska avsättas för utveckling och demon- stration av ny teknik eller nya lösningar som innebär att teknikens kon- kurrenskraft stärks och får ökad spridning. Genom denna satsning ges förutsättningar att genomföra flera av de förslag myndigheterna identifierat i förslaget till tvärsektoriell biogasstrategi. Myndigheterna bedömde t.ex. att det finns potential för utveckling av system och teknik som ger rötresten ett högre värde, vilket kommer att stärka biogasteknikens konkurrenskraft. 8.4Utnyttjande av energi i matavfall Miljömålsberedningen har i betänkandet Etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34) föreslagit ett etappmål inom miljömålssystemet som innebär att resurshushållningen i livsmedelskedjan ska öka till 2015 genom att: Matavfallet minskar med jämfört med . av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger behandlas biologiskt så att växtnäring och energi tas till vara. av fosforföreningar i avlopp tas till vara och återförs till produktiv mark, varav minst hälften återförs till . Betänkandet har remitterats och behandlas inom . 8.4.1 Matavfall och matsvinn Matavfall definieras i nationella avfallsplan som bio- logiskt avfall från livsmedelskedjan (hushåll, restauranger, storkök, butiker, livsmedelsindustri, primärproduktion) som av kommersiell eller annan orsak inte går till konsumtion. I termen matavfall ingår biologiskt lättnedbrytbart avfall som hälls ut i vasken. I matavfall ingår dels svinn som skulle kunna undvikas, dels matavfall som är oundvikligt, det vill säga de delar av livsmedel som normalt inte äts upp. som livsmedel som slängs, men som hade kunnat konsumeras om de hanterats annorlunda. Hushållen uppskattas generera ca matavfall per person och år, vilket motsvarar totalt ca från de svenska hushållen. Utöver detta tillkommer sådant som hälls ut i vasken. Av det totala matavfallet är () oundvikligt matav- fall. Matsvinnet uppgår till ca per person och år enligt Livsme- delsverkets rapport 4/2011, Livsmedelssvinn i hushåll och skolor en kunskapssammanställning och Svenska MiljöEmissionsDatas () rapport 99/2011, Matavfall 2010 från jord till bord. Det finns inga säkra uppgifter om matavfall och matsvinn i detaljhan- delsledet. Beräkningar gjorda av Avfall ger en uppskattning på totalt drygt för detaljhandelsledet. uppskattar det till (rapport 99/2011). I detaljhandelsledet är det svårt att göra skillnad på matavfall och matsvinn. När matsvinn definie- ras som livsmedel som hade kunnat konsumeras eller säljas om det han- terats annorlunda, blir matavfall och matsvinn i detaljhandeln i det närm- aste synonymt. Livsmedelsindustrins matavfall i har uppskattats till ca (rapport 99/2011). Detta inkluderar inte bipro- dukter. Enligt är förmodligen större delen av matav- fallet oundvikligt, och därmed är endast en mindre del svinn (rapport 6454, Nyttan med att minska livsmedelssvinnet). Primärproduktionens matsvinn är relativt oklart och påverkas av vad som definieras som svinn i detta led. Exempelvis skulle grödor som plöjs ner i jorden, bifångster som slängs i havet från fiskebåtar och livsmedel som kasserats på grund av estetiska krav (krokiga morötter, böjda gurkor, etc.) kunna betraktas som svinn. Även livsmedel som producerats i andra länder och svinn i samband med denna produktion bör beaktas eftersom importerar en betydande mängd livsmedel. Ingen mätning av svinnet i primärproduktionen finns . Matavfallet från storkök och restauranger i beräknas uppgå till ca enligt 6454, Nyttan med att minska livsmedelssvinnet. Matsvinnet i restaurangerna uppgår där- med till medan det i övriga storkök ligger på av den totala mängden matavfall på (rapport 99/2011). 8.4.2Åtgärder för minskat matavfall har utarbetat råd till hushållen om hur livsmedelssvin- net kan minska genom bl.a. bra förvaring av livsmedel och information om hållbarhet och säker hantering (rapport 202011, Förvara maten rätt så håller den längre). arbetar också med att integrera aspekter om svinn vid måltider inom förskola, skola, vård och omsorg, liksom med att identifiera områden där ändrad tillämpning av livsmedels- lagstiftningen kan leda till minskat matsvinn utan försämrad livsmedels- säkerhet. Vidare ger myndigheten vägledning till berörda aktörer, exem- pelvis storhushåll och butiker, om hur livsmedelssvinnet kan minska (rapport 42011, Livsmedelssvinn i hushåll och skolor en kunskaps- sammanställning). utarbetar vidare en nationell avfallsplan utifrån kra- ven i ramdirektivet för avfall. Ett prioriterat område ska vara resurshus- hållning i livsmedelskedjan. Hanteringen av matavfall kommer att utgöra en viktig del i avfallsplanen. En nationell samverkansgrupp för minskat matavfall (SaMMa) har bil- dats med syftet att minska svinnet genom samverkan i hela livsmedels- kedjan. I samverkansgruppen ingår aktörer från myndigheter, forsknings- institut, universitet, intresseorganisationer och branschorganisationer. Förutom bättre information om hur vi ska tillvara ta vår mat för att minska svinnet ökar behovet av att bättre utnyttja det matavfall som blir kvar. Parallellt med arbetet för att minska den mängd mat som slängs är det därför angeläget att kommuner och landsting också finner åtgärder för att hantera de matrester som blir kvar så att de i större utsträckning kan omvandlas till främst biogas. 8.4.3Bättre energiutnyttjande av matavfall för biogasproduktion Enligt Avfall sorterar 163 av landets 290 kommuner ut matav- fall. Regeringen har gett i uppdrag att samordna kunskap om och lämna stöd till projekt som syftar till att öka energiutnyttjandet ur matavfall för biogasproduktion. För detta har tilldelats särskilda medel på . För att bättre utnyttja matavfall för biogas inom transportsektorn och i den lokala energiförsörjningen samt rötrester i jordbrukssektorn har lämnat stöd till projekt. Dessa syftar till att öka biogas- produktionen från matavfall, samt att stimulera kommunernas och lands- tingens arbete med handlingsplaner för ökad biogasproduktion ur mat- avfall. Arbetet har genomförts efter samråd med och . har beviljat medel till projekt vid bruks- och miljöteknik, Avfall , , Hushållningssäll- skapet Rådgivning i och i Västra Göta- landsregionen. Projekten syftar till att öka produktionen av biogas och öka avsättningen för biogödsel, vilket i förlängningen kan förbättra de ekonomiska förutsättningarna för biogasproduktion från matavfall. Pro- jekten omfattar provtagningsmanual för biogödsel, erfarenhetsutbyte om processoptimering, förbehandling och avvattning av matavfall, kun- skapsspridning om bl.a. förbehandlingstekniker, modeller för torr- och våtrötning samt provtagning. redovisade regeringens upp- drag om energiutnyttjande ur matavfall för biogasproduktion. Utfallet av projekten som pågår ska av- rapporteras till . I verkets redovisning till regeringen presenterades också en samman- ställning över fyra kommuner som är goda exempel på arbete med utvin- ning av biogas ur matavfall (rapport 2011:46, Köra buss på bananskal). av konsumenternas matavfall återvinns biologiskt genom kompostering eller genom rötning till biogas. Det nationella del- målet att av det kommunala matavfallet ska behandlas bio- logiskt 2010, har inte nåtts i hela landet. Däremot finns det kommuner Skr. 2011/12:124 och kommunala bolag som har kommit längre än det nationella delmålet, t.ex. kommun, (Nårab) i Klippan, och kommun, samt VafabMiljö i , och . Insamlingen av matavfall är mellan 40 i dessa kommuner. Biogasen upp- graderas till fordonskvalitet och rötresterna blir i vissa kommuner certi- fierad biogödsel enligt certifieringsregler för biogödsel (Tek- niska 120) och KRAV-märkta. 9 Forskning och utveckling Under Landsbygdsdepartementet sorterar (). SLU har som verksamhetsidé att utveckla kunskapen om de bio- logiska naturresurserna och människans förvaltning och hållbara nytt- jande av dessa. SLU besitter en stor samlad vetenskaplig kompetens inom de areella näringarna och är ofta anlitad av regeringen för att såsom oberoende expertmyndighet genomföra studier som kan utgöra underlag för politiska beslut. Under 20082009 gjordes en utvärdering av den forskning som bedrivs vid SLU samt av den verksamhet som bedriver med syftet att kontinuerligt följa miljötillståndet i landet (fortlöpande miljöanalys, Foma). Utvärderingen utfördes dels av internationella forskare, dels av vetenskapligt meriterade s.k. relevanspersoner. Vetenskaplig kvalitet och relevans samt nytta ur ett användarperspektiv bedömdes. SLU:s vetens- kapliga kvalitet bedömdes av utvärderarna som generellt hög, dock kunde en stor spridning mellan forskargrupper inom varje forskningsom- råde konstateras. Mer än hälften av forskargrupperna, , bedöm- des hålla minst internationell klass och , dvs. åtta forskargrup- per, ansågs världsledande inom sitt område. Tre fjärdedelar av forskar- grupperna fick också goda omdömen när det gäller relevans och nytta. Det svenska jordbruket står inför delvis nya utmaningar i form av ett förändrat klimat, som kraven ökar på att kunna leverera säkra livsmedel och bidra till minskat beroende av fossil energi samt minskade negativa effekter på miljön. SLU:s forskning och verksamhet inom fort- löpande miljöanalys ger faktaunderlag och kunskap bl.a. om hur jordbru- ket kan bedrivas på ett ansvarsfullt, resurseffektivt och eko- logiskt hållbart sätt. I det följande beskrivs några av dessa verksamheter. I projektet av svenskt jordbruk odlingssystem och jordbrukslandskap i förändring (FANAN) har SLU analyserat hur det svenska jordbruket kommer att påverkas av ett förändrat klimat, ökad konkurrens om naturresurser och en allt mer globaliserad ekonomi. maningen ligger i att använda den begränsade jordbruksarealen på ett sätt som svarar mot samhällets behov av mat, biobränsle, m.m. som viktiga ekosystemfunktioner bevaras. Analysen visar att det saknas tillräcklig kunskap om många viktiga områden för att utveckla fram- tidens ekologiskt hållbara, multifunktionella och konkurrenskraftiga jord- bruk i . För att ta fram strategier för en flexibel och hållbar mark- användning med många osäkerhetsfaktorer krävs forskning där olika discipliner samverkar. Avvägningar mellan olika intressen och målkonflikter är centrala frågor som forskningen måste fokusera på. Samverkan med intressenter inom olika delar av samhället är viktig. FANAN utgör grunden för det tvärvetenskapliga forskningsprogrammet som byggs upp vid SLU. Växtbiomassa från jordbruket är en förnybar råvarukälla som utgör ett viktigt alternativ till fossila råvaror för både energi- och industriändamål. För att denna, till stor del outnyttjade, potential ska kunna utnyttjas krävs nya växtsorter som ger en hög biomassaproduktion och är toleranta mot klimatförändringarnas effekter, såsom t.ex. förändrade och ökade angrepp av växtskadeskadegörare. SLU har tillsammans med lantbruksnäringen och påbörjat ett arbete med att utveckla nya metoder för att identifiera viktiga, komplexa egenskaper hos salix som möjliggör snabbare framtagning av nya sorter. Med hjälp av nya, detaljerade genkartor för salix har man kunnat identifiera de gener som reglerar växtens motståndskraft mot vissa sjukdomsangrepp. Arbete pågår för att hitta gener för förbättrad motståndskraft mot insekts- angrepp hos växten samt ökad värme- och torktolerans. Klimatförändringarna har även betydelse för markens produktivitet och kolbalans. Data från SLU:s miljöövervakning har använts för att upp- skatta det totala kolförrådet i svensk . Den årliga balansen av kol i har beräknats. Forskningen visar att högre medel- temperatur inte leder till någon större förändring av kolförrådet eftersom en snabbare nedbrytning sannolikt kommer att motverkas av högre kolin- lagring i marken genom en högre produktion. ökade medelhalten av kadmium i svenska matjordar som en följd av dels nedfall från luft, dels kadmium i fosforgödselmedel. Detta har lett till restriktioner för halten kadmium i gödselmedel och rötslam. Det mesta kadmium i kosten kommer från vegetabilier. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) beslutade att sänka det rekommenderade dagliga intaget av denna tungmetall. Foma:s analys har visat att är tillförsel och bortförsel av kadmium till svenska jordar i balans. Med stöd av dessa undersökningar har ett förslag till nationell strategi för att ytterligare minska kadmiumbe- lastning i kedjan marklivsmedelmänniska utarbetats av SLU. Under- laget har ingått som en del i den riskvärdering som beskrivs under avsnittet 6.9. På uppdrag av följer SLU kvalitetsförändringar i ängs- och betesmarker i hela . Detta utgör ett underlag för ut- värderingen av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Undersök- ningarna visar att arealmålen i stort sett uppnås. Däremot visar undersök- ningarna på svårigheter att bevara markernas värden. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har bl.a. finansierat ett antal starka forskningsmiljöer, varav tre har fokuserat på klimatförändringar i natur och samhälle, en rik natur- miljö samt hållbart nyttjande av naturresurser. ningarna är att stödja forskargrupper som bedöms ha stor utvecklings- Skr. 2011/12:124 potential och förmåga till nytänkande inom strategiskt viktiga forsk- ningsområden och som bidrar till en hållbar utveckling. Regeringen gav 2011 Formas i uppdrag att tillsammans med Verket för innovationssystem och lämna förslag till en nationell strategi för utveckling av en biobaserad samhällsekonomi. En viktig del av klimatarbetet är att utnyttja jord- och skogsbrukets potential när det gäller t.ex. energi och biobaserade råvaror för att bidra till en s.k. biobaserad samhällsekonomi, dvs. att utveckla ett samhälle som i hög grad baseras på utnyttjande av förnybara biologiska resurser. För att nå detta mål krävs bl.a. forskning och utveckling för att kunna optimera användningen av biomassa för olika ändamål. Tillämpad forskning och utveckling Tillämpad forskning och utveckling i fråga om miljö-, energi- och kli- matfrågor inom jordbrukssektorn har huvudsakligen finansierats via återförd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. medel för tillämpad forskning och utvecklingsverksamhet har skett genom Stiftelsen (). dessa medel har varit SLU, men även andra forskningsutförare såsom Miljö- och jordbrukstekniska institutet (JTI), och () och Hushållningssällskapen har tilldelats medel. Fokus har varit verksamhet nära praktisk tillämpning, som kan stärka jordbrukets utveckling och som dessutom syftar till att bidra med tillämpbar kunskap inom bl.a. områdena klimat, växtnäringsförluster från jordbruket, växtskydd och bioenergi. De program som erhållit störst finansiering omfattar frågor om växtodling, inom vilket växtnärings- och växtskyddsfrågor hanteras, liksom fältförsök och metodutveckling. Kommunikation av forskningsresultat till lantbrukarna är en viktig del i den stora satsning på tillämpad jordbruksforskning som regeringen gjort Som ett led i informationsspridningen har, förutom en databas med forskningsresultat från finansierade projekt, bl.a. en särskild sats- ning gjorts genom projektet och Forskare , (LOFT). Satsningen ger möjligheter till ett ömsesidigt utbyte av infor- mation mellan forskare och lantbrukare om dels lantbrukarnas forsk- ningsbehov, dels om tillämpbara resultat för lantbruket. För den tillämpade forskningen finns även JTI. ras av staten, genom Formas, och näringslivet. och ingår nu som ett dotterbolag till (SP). Bolaget ägs till av SP och till av Stiftelsen Huvudmän för Stiftelsen är staten genom Formas samt närings- livet genom Stiftelsen och Miljöteknisk Forskning. kar om jordbruk och jordbruksteknik och har ett tydligt fokus på miljö- JTI har bl.a. investerat i en mobil pilotanläggning för biogasförsök, vilken är den första i sitt slag i . Den ska användas för att stödja den utveckling som förväntas inom biogasområdet, särskilt avseende samrötning av flera substrat vid stora biogasanläggningar och avlopps- JTI har utfört mätningar av emissioner av växthusgaser. 2011/12:124 har utförts på flytgödsel från nötkreatur och är anpassade efter svenskt Dessa visar på lägre utsläpp än de beräkningar av växthusgaser från gödsellager som använts i den nationella utsläppsrapporteringen enligt klimatkonventionen. Beräkningarna i rapporteringen utgår från schablonvärden baserade på forskning som har gjorts i varmare klimat och för andra gödselhanteringssystem än de som finns i . Fram till nu har det saknats mätdata från . Fortlöpande miljöanalys (Foma) SLU:s forskning och verksamhet avseende fortlöpande miljöanalys syftar till att kontinuerligt följa miljötillståndet i landet och ge faktaunderlag och kunskap bl.a. om hur jordbruket kan bedrivas på ett an- svarsfullt, resurseffektivt och ekologiskt hållbart sätt. möjligheterna att ta fram underlag till rapportering om miljötillståndet i landet erhöll Foma vid SLU en tillfällig förstärkning i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162, 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300) med totalt (20092011). Syftet var att verksamheten ska kunna utvecklas för att, mot bakgrund av ett förändrat klimat, möta framtida krav på insamling, analys och tillhandahållande av miljödata. framhölls vikten av synteser och beslutsunderlag som möjliggör en be- dömning av nyttjandet av naturresurser, vidtagna åtgärder samt even- tuella miljökonsekvenser av dessa. Flera myndigheter uppdrar åt Foma att ta fram miljödata som ett led i rapporteringen av miljötillståndet till Med stöd av de särskilda medelstillskotten har Foma kunnat utvecklas till att omfatta, förutom ren övervakning av miljötillstånd, ett helhetsper- spektiv på nyttjande av jordbruksmark, skog och vatten, vidtagna åtgär- der och troliga konsekvenser av dessa. Fortlöpande miljöanalys måste på ett kvalitetssäkrat vis hantera stora mängder uppgifter i samband med insamling, lagring och analys av data. För detta arbete har särskilda s.k. dataplattformar inrättats för att ge stöd, verka för samarbete samt svara för kvalitetsuppföljning. samordnad funktion för statistikstöd inrättats, vilken stöder såväl forsk- ning som utbildning och miljöanalys. Inom Foma:s verksamhet ligger kämpningsmedel (CKB), vilket också erhållit särskilda medel från åter- föringen av skatt på handelsgödsel- och bekämpningsmedel. har verksamheten erhållit medel genom den förstärkning som anvisades i klimatpropositionen. Verksamheten vid CKB:s första femårsprogram har utvärderats av externa experter. på att nya utmaningar för jordbruket till följd av klimatförändringar ytterligare torde öka behovet av insatser. CKB är att centrumet på ett utmärkt sätt fyller en viktig roll i samhället. Behovet av CKB:s insatser har ökat sedan centrumet inrättades, bl.a. beroende på ökade krav till följd av . utredningen både en breddning av verksamheten och en större satsning på pågående projekt (se även avsnitt 6.6.3). Inom jordbruksforskningen finns ett stort antal samarbeten på inter- nationell nivå. SLU:s forskare, lärare och studenter verkar för att bidra till fattigdomsbekämpning och global utveckling. För att underlätta den interna koordineringen av genomförande av regeringens politik för global utveckling har ett särskilt program inrättats, SLU Global. Även Formas är mycket aktivt i det internationella jordbruksforsk- ningssamarbetet. I initiativet har Formas en stor roll genom deltagande i flera arbetsgrupper. Initiativet lanserades av inför klimattopp- mötet i . deltar via Formas även i andra forskningssamarbete kring kli- matfrågor, bl.a. i det s.k. Joint Programming Initiative (JPI) inom EU. , Agriculture & Climate Change syftar till ett samarbete utanför EU:s ramforskningsprogram för att kraftsamla kring viktiga forskningsområden. En första utlysning har gjorts . för fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS) har fastställt visionen: