prop · H0036 · 2012-09-20 00:00:00 — Den yttre handelspolitiken omfattar unionens handelsavtal med tredjeland och internationella organisationer liksom samarbetsöverenskommelser. Huvudkomponenterna är den gemensamma handelspolitiken och biståndspolitiken. Unionens handelspolitik härrör till stor del från internationella avtal under WTO och den grundläggande basen är den gemensamma tulltaxan vid handel med tredjeland. Förutom de gemensamma export- och importreglerna omfattar även den gemensamma handelspolitiken regler om antidumpning och andra skyddsåtgärder som t.ex. åtgärder mot subventionerad import eller illegal handel. Andra komponenter är kvantitativa restriktioner och utrikespolitiskt relaterade handelsförbud (embargon och sanktioner). Unionen har också slutit ett antal handelsavtal med tredjeland. Några av dessa täcker alla aspekter i en handelsrelation, andra endast särskilda produkter eller grupper av produkter. Avtalens förmåner kan också variera. Under det allmänna preferenssystemet beviljas exempelvis tullförmåner vid export till EU. Unionen bidrar också till biståndspolitiken genom att komplettera medlemsländernas åtgärder. Vidare ger unionen handelspolitiskt bistånd eller assistans direkt till tredjeländer genom att bygga upp handelsrelationer som ska reformera sociala och ekonomiska strukturer och minska fattigdomen. Förhandlingsresultatet: har accepterat lagstiftningen på området och har också nått en god nivå av anpassning. fram till medlemskapet behöver fortsatta anpassningar göras på området internationella avtal och därutöver bör den administrativa kapaciteten på utvecklingsområdet stärkas. är starkt knutet till EU genom associeringsavtalet och har därför ett nära samarbete med EU i internationella organisationer som t.ex. WTO. När utvidgningen är genomförd kommer kommissionen att tala och förhandla även för räkning i WTO och i WCO. 7.31Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik Sammanfattning: Några övergångslösningar på detta område har inte aktualiserats. har ställt sig bakom det aktuella regelverket och de principer som finns inom den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Bakgrund: Den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken regleras som huvudregel inte av rättsakterna direktiv och förordningar vilka återfinns inom andra samarbetsområden. Inom detta område förs politiken genom att fastställa allmänna riktlinjer, anta beslut om åtgärder, ståndpunkter och närmare bestämmelser för genomförande av andra beslut, samt genom att stärka det systematiska samarbetet mellan medlemsstaterna om deras politik. Samarbetet sker i princip på mellanstatlig grund och genomförs av den höge representanten för utrikesfrågor och säkerhetspolitik och medlemsstaterna med utnyttjande av nationella resurser och unionens resurser. Gemensamma ställningstaganden inom detta politikområde är dock förpliktande för medlemsländerna vid deras egna ställningstaganden och handlande. Medlemsländernas diplomatiska beskickningar och unionens delegationer i tredjeländer och vid internationella organisationer ska samarbeta sinsemellan och bidra till utformningen av den gemensamma inställningen. Medlemsstaterna ska vidare samordna sitt uppträdande inom internationella organisationer och vid internationella konferenser. Förhandlingsresultatet: Några övergångslösningar på detta område har inte aktualiserats och har ställt sig bakom det aktuella regelverket och de principer som finns inom den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken. Det torde inte uppstå några särskilda konsekvenser för eftersom har accepterat hela regelverket. medlemskap bidrar till att bredda och fördjupa unionens inflytande i sitt närområde. Medlemskapet kan även medföra att bidrar med större militära och civila resurser än tidigare till unionens insatser till stöd för internationell fred och säkerhet. Sammanfattning: har accepterat att tillämpa rörande finansiell kontroll från och med anslutningsdagen. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Bakgrund: En viktig förutsättning för effektiv kontroll av de gemensamma medlen är närvaron av en god institutionell uppbyggnad på vilken kontrollkrav kan appliceras. Med detta avses bl.a. tydliga ansvarsförhållanden, etablerade beredningsrutiner inom förvaltningen, åtskillnad mellan genomförandeansvar och kontrollansvar samt en oberoende revision. Detta regleras inte i den primära unionsrätten utan styrs främst av sektorsregelverken som ställer specifika minimikrav på både organisation och kontrollrutiner, t.ex. reglerna för jordbruk- och Prop. 2012/13:6 strukturstöd samt uppbärandet av tullavgifter. nationellt accepterade principer om vad som anses vara god sed på området. En god finansiell kontroll säkerställer att de gemensamma medlen administreras, används och kontrolleras rätt, säkert och effektivt. Sektorsregelverken ställer däremot specifika minimikrav på både organisation och kontrollrutiner. Förhandlingsresultatet: har godtagit och förklarat att landet är berett att införa regelverket senast vid anslutningsdagen. Det finns inga möjligheter till undantag på området. Några särskilda konsekvenser för svensk del kan inte förutses. 7.33Finansiella och budgetära bestämmelser Sammanfattning: I anslutningsfördraget ges bemyndiganden inom EU-fonder på en rad områden. Vidare finns vissa övergångsbestämmelser som ger stöd för utveckling av landets administrativa och rättsliga förmåga, finansierar åtgärder vid unionens nya yttre gränser samt förbättrar likviditetsflödet i den kroatiska budgeten. Remissinstanserna: anför att en ökad budget är en rimlig konsekvens av unionens utvidgning, åtminstone i en omfattning motsvarande det nya medlemslandets avgift till EU:s budget. förordar att en del av det institutionsuppbyggande stödet bör användas till att förstärka institutionella kapacitet inom asyl- och migrationsområdet. Bakgrund: Regelverket täcker de bestämmelser som rör EU:s budget, inklusive systemet för unionens egna medel. Den rättsliga grunden för finansiella och budgetmässiga frågor finns i artikel 310325 i EUF- fördraget. Vidare finns ytterligare bestämmelser i förordningar och beslut. Förhandlingsresultatet: I anslutningsfördraget ges bemyndiganden inom EU-fonder på en rad områden, vilka anges nedan. Samtliga belopp anges i löpande priser. Budgetrubrik 1a Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning Med utgångspunkt i den beräkningsmetod som använts vid tidigare anslutningar skulle en finansiering på krävas för att ta hänsyn till anslutning. Budgetrubrik 1b Struktur- och sammanhållningsfonderna Ett belopp på i åtagandebemyndiganden kommer att avsättas för från struktur- och sammanhållningsfonderna 2013. En tredjedel av det beloppet ska avsättas för sammanhållningsfonden. Budgetrubrik 2 Bevarande och förvaltning av naturresurserna Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling ska inte tillämpas på . ska tilldelas inom ramen för landsbygdsutveckling enligt artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen. Det totalbelopp som ska ställas till förfogande inom ramen för Europeiska fiskerifonden uppgår till i åtagandebemyndiganden. Med utgångspunkt i den beräkningsmetod som har använts vid tidigare anslutningar skulle finansiering på krävas för att ta hänsyn till anslutning och deltagande i Life+, som är EU:s finansiella instrument för implementeringen av EU:s miljö- och klimatpolicy. Budgetrubrik 3 Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa Med utgångspunkt i den beräkningsmetod som har använts vid tidigare anslutningar skulle en finansiering på respektive krävas för att ta hänsyn till anslutning och deltagande i åtgärder och program inom ramen för underrubrik 3a Frihet, säkerhet och rättvisa respektive för underrubrik 3b Medborgarskap. har accepterat att tillämpa regelverket i detta kapitel från och med anslutningsdagen, med undantag för vissa övergångslösningar som beskrivs nedan. efter anslutningen ska unionen lämna tillfälligt finansiellt stöd till så att landet kan utveckla och stärka sin administrativa och rättsliga förmåga att genomföra unionslagstiftningen och kontrollera att den efterlevs samt främja landets utbyte av goda rutiner med andra EU-länder. Stödet ska användas för att finansiera institutionsuppbyggande projekt och begränsade småskaliga investeringar i samband med dessa. Vidare ska stödet inriktas på att förstärka den institutionella kapaciteten på vissa områden genom åtgärder som inte kan finansieras genom strukturfonderna eller fonderna för landsbygdsutvecklingsprojekten. Åtagandebemyndigandena för denna övergångsmekanism ska vara sammanlagt . Anslagen ska beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen. En Schengenfacilitet inrättas som ett tillfälligt instrument för att mellan anslutningsdagen och utgången av 2014 bistå med att finansiera åtgärder vid unionens nya yttre gränser för genomförande av och för kontroll vid de yttre gränserna. För perioden ska samt 2014 göras tillgängliga för i form av betalningar av schablonbelopp från den tillfälliga Schengenfaciliteten. Schablonbeloppsbetalningarna ska utnyttjas efter den första Prop. 2012/13:6 utbetalningen. ska senast efter utgången av denna treårsperiod presentera en utförlig rapport om det slutliga genomförandet av betalningarna enligt den tillfälliga Schengenfaciliteten, med en motivering av utgifterna. Alla medel som inte har utnyttjats eller som har använts till ändamål som inte kan motiveras ska återkrävas av kommissionen. En likviditetsfacilitet inrättas som ett tillfälligt instrument för att mellan anslutningsdagen och utgången av 2014 bistå med att förbättra likviditetsflödet i den nationella budgeten. För perioden ska samt göras tillgängliga för i form av betalningar av schablonbelopp ur den tillfälliga likviditetsfaciliteten. anslutning till EU-fonderna som beskrivits ovan kan för svensk del medföra en ökad svensk avgift till EU-budgeten. Belastningen för den svenska EU-avgiften är dock beroende av faktiska utbetalningar som görs från dessa åtaganden samt om genomförande- och kontrollsystem blir godkända, och kan komma att fördelas under ett flertal år. Ett utfasat förmedlemskapsstöd för bidrar också till att mildra effekten för den svenska EU- avgiften. Även övergångslösningarna i detta kapitel innebär för svensk del ökade kostnader i form av en ökad svensk avgift till EU-budgeten. Förhandlingar av nästa fleråriga budgetram för perioden 20142020 pågår. Vad gäller nästa fleråriga budgetram anser regeringen att den naturliga kostnadsökning som följer av anslutning till EU bör finansieras genom omprioriteringar inom ramen för en realt oförändrad utgiftsnivå. Sammanfattning: Företrädare för får och fullt tillträde till EU:s institutioner i och med anslutningen. I anslutningsfördraget ändras och anpassas nödvändiga institutionella bestämmelser mot bakgrund av anslutning till EU. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Bakgrund: Närmare redogörelse för nu gällande bestämmelser om institutionernas sammansättning m.m. finns i regeringens proposition rörande Lissabonfördraget (prop. 2007/08:168). En redogörelse för vissa övergångsbestämmelser avseende sammansättning finns i regeringens proposition angående dessa övergångsbestämmelser (prop. 2010/11:22). Förhandlingsresultatet: Genom anslutningsfördraget görs de ändringar i de institutionella bestämmelserna som är nödvändiga mot bakgrund av anslutning till EU. Antalet ledamöter i kommer att ökas med 12 ledamöter från för tiden från och med anslutningsdagen till och med utgången av 2012/13:6 mandatperiod 20092014. Det innebär att totala antal ledamöter tillfälligt är 766 fram till slutet av valperioden 20092014. behåller sina 20 ledamöter. Vidare kommer genom anslutningsfördraget det totala antalet röster i ministerrådet att höjas från 345 till 352 röster och tröskeln för beslut med kvalificerad majoritet kommer att höjas från 255 röster till 260 röster. får 7 röster. behåller sin relativa röstvikt (10 röster). En kroatisk medborgare ska utses till kommissionen från och med anslutningsdagen till och med . Sammanfattning: Anslutningsakten innehåller tre skyddsklausuler. anslutningsakten finns även särskilda regler om utfasningen av I slutakten anges hur informations- och samrådsförfarande mellan och ska gå till mellan förhandlingsavslut och anslutningen. Remissinstanserna: påpekar att det är viktigt att skyddsklausulerna inte används i politiska eller protektionistiska syften. Förhandlingsresultatet: I detta kapitel har samlats ett antal frågor som vid förhandlingarna inte på ett naturligt sätt kunde passas in under de övriga förhandlingskapitlen. Nedan beskrivs vissa centrala frågor. I anslutningsakten återfinns under artiklarna 29, 30 samt 44 särskilda regler om utfasningen av förmedlemskapsstödet till . tar framförallt sikte på det fortsatta genomförandet och förvaltningen av stödet efter anslutningen och behandlar dels övergången av förvaltningsansvar till kroatiska myndigheter, dels bevarandet av tillräcklig bemanning vid EU-delegationen i under en Från och med anslutningsdagen ska upphandling, beviljande av bidrag och betalningar som rör medel som utfästs före anslutningen inom ramen för komponenterna övergångsstöd och institutionsbyggande samt gränsöverskridande samarbete som huvudregel förvaltas av kroatiska Detta gäller även stöd enligt den s.k. övergångsmekanismen (tillfälligt finansiellt stöd efter anslutningen). Kommissionen ska avstå från sin förhandskontroll efter att ha försäkrat sig om att berörda förvaltnings- och kontrollsystem Beträffande bemanningen vid EU-delegationen får kommissionen vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att den nödvändiga stadgeenliga personalstyrkan behålls i under högst 18 månader efter anslutningen. I anslutningsaktens fjärde del finns tre olika skyddsklausuler: en generell ekonomisk skyddsklausul under artikel 37; en specifik skyddsklausul för den inre marknaden under artikel 38 samt en specifik klausul rörande området för frihet, säkerhet och rättvisa under artikel 39. Den allmänna Prop. 2012/13:6 skyddsklausulen gäller för det fall att det efter anslutningen skulle uppstå allvarliga svårigheter som kan bli bestående inom någon ekonomisk sektor eller allvarligt försämra ekonomin inom ett visst geografiskt område. I ett sådant fall får ansöka om bemyndigande att vidta skyddsåtgärder för att rätta till situationen. Under samma förutsättningar får även de nuvarande medlemsstaterna ansöka om bemyndigande att vidta skyddsåtgärder avseende . Skyddsklausulen till skydd för den inre marknadens funktion ger kommissionen möjlighet att efter anslutningen vidta åtgärder om inte har lyckats genomföra de åtaganden som landet gjort inom ramen för anslutningsförhandlingarna på detta område. Det finns även en skyddsklausul för det fall det finns allvarliga brister gällande åtaganden på området frihet, säkerhet och rättvisa (mer information om detta återfinns under avsnitt 7.23 och 7.24). Kommissionen har här i huvudsak tilldelats samma befogenheter som när det gäller skyddsklausulen till skydd för den inre marknadens funktion. I slutakten anges hur informations- och samrådsförfarande mellan och ska gå till vad gäller regelverk som tillkommer mellan förhandlingsavslut och anslutningen. Vidare anges här att landet efter undertecknandet av anslutningsfördraget får observatörsstatus och därmed tillåts delta vid merparten av rådets möten och förberedande organ. Regeringens förslag: Ändringen i anslutningslagen träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft något att invända Skälen för regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft vid anslutningsfördragets ikraftträdande. Det är emellertid angeläget att det sker . Enligt artikel 3 i fördraget ska anslutningsfördraget träda i kraft , under förutsättning att alla ratifikationsinstrument har deponerats före . Det kan inte nu förutses när samtliga förutsättningar för ikraftträdande är uppfyllda. Regeringen bör bevaka detta och besluta när lagändringen ska träda i kraft. Om alla förutsättningar är uppfyllda har regeringen dock för avsikt att sätta lagändringen i kraft . Promemorians förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen skall ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. De fördrag och andra instrument som avses i 2 och 3 §§ är: 1.fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen 2.fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen 3.konventionen om ändring av fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen i syfte att göra den särskilda ordningen för associering av och territorier som behandlas i fjärde delen av detta fördrag tillämplig med avseende på 4.protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier 5.fördraget om ändring av vissa budgetbestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna 6.fördraget om , , och Förenade och anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 7.fördraget om ändring av vissa bestämmelser i protokollet om Europeiska investeringsbankens stadga 8.fördraget om ändring av vissa finansiella bestämmelser i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna 9.akten om allmänna direkta val av företrädare iförsamlingen () samt beslutet av Europeiska unionens råd av och om ändring av nämnda akt 10.fördraget om Hellenska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 11.fördraget om ändring av fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna i fråga om Portugisiska republikens anslutning till Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen 13. europeiska enhetsakten 14. fördraget om Europeiska unionen 15.fördraget om , Republiken , Republiken och anslutning till Europeiska unionen 16.Amsterdamfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem, med förklaring av enligt artikel K 7.2 och K 7.3 b i fördraget om Europeiska unionen i deras lydelse enligt Amsterdamfördraget 17.Nicefördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem 18.fördraget om Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken och Republiken anslutning till Europeiska unionen 19.fördraget om Republiken och anslutning till Europeiska unionen 20.Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen 21.protokollet om ändring av protokollet om övergångsbestämmelser som är fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen 22.Europeiska rådets beslut /199/EU av om ändring av artikel 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller en stabilitetsmekanism för de medlemsstater som har euron som valuta 23.fördraget om Republiken anslutning till Europeiska unionen 23. bilagor och protokoll som hör till de fördrag och andra instrument som anges i 122. 24. bilagor och protokoll som hör till de fördrag och andra instrument som anges i 123. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Efter remiss har yttrande över promemorian anslutning till Europeiska unionen (Ds 2012:19) lämnats av , , , , , , , , , , , , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , , , , , , , , , Myndigheten för radio och tv, , , , , , , , , , , , , , , , , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, Svensk handel, , för europapolitiska studier, Svenskt näringsliv, Riksbank, , , , , , , , , . Företagarna, i , i , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, ombudsmän, för Europeiska socialfonden i , , Svensk försäkring, akademikers centralorganisation, kommuner och landsting, , har beretts tillfälle att yttra sig men har meddelat att de avstår från att yttra sig. Handikappförbundens samarbetsorgan, Livsmedelsföretagen, Rädda barnen, , , Svenska röda korset, har inte hörts av. anslutning till Europeiska unionen lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen Ekonomiska och monetära unionen fördraget om Europeiska unionen fördraget om Europeiska unionens benämningen på den gemensamma valutan Europeiska enheten för rättsligt samarbete Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition anslutning till Europeiska unionen