prop · H0036 · 2012-09-20 00:00:00 — Principen för övergångsregler har varit densamma, nämligen att en övergångsperiod bör vara möjlig för förvärv av jordbruksfastigheter. har följaktligen beviljats en övergångsperiod under vilka övriga EU-medborgare eller juridiska personer inte har rätt att köpa jordbruksfastigheter. När det gäller förvärv av fast egendom kan konstateras att i sin förhandling om ett EU-medlemskap fick en övergångsperiod för utländska förvärv av fritidsfastigheter. För vidkommande är bedömningen att övergångsperioderna i huvudsak berör privatpersoner och att inga negativa konsekvenser på detta område uppkommer. Sammanfattning: har accepterat att från och med anslutningsdagen tillämpa regelverket utan undantag eller övergångsregler. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Bakgrund: Offentlig upphandling är en av hörnstenarna i EU:s inre Lagstiftningen på området består vid sidan av bestämmelserna i av ett antal direktiv som harmoniserar lagstiftningen i medlemsstaterna vilket medför att företag kan lämna anbud i upphandlingar under gemensamma villkor hos samtliga medlemsstaters Prop. 2012/13:6 myndigheter. Det sekundärrättsliga upphandlingsregelverket omfattar förutom direktiv /18/EG av om samordning av förfaranden vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster, direktiv /17/EG av om samordning av förfaranden om upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster samt direktiv /81/EG av om samordning av förfaranden vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet. Ytterligare två direktiv reglerar rättsmedel på upphandlingsområdet, direktiv /665/EEG av om samordning av lagar och andra författningar för prövning av offentlig upphandling av varor och bygg- och anläggningsarbeten och direktiv /13/EEG av om samordning av lagar och andra författningar om gemenskapsregler om upphandlingsförfaranden tillämpade av företag och verk inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna. Förhandlingsresultatet: har accepterat att tillämpa regelverket utan undantag eller övergångsregler med tillämpning från och med anslutningsdagen. Det torde inte uppstå några särskilda konsekvenser för eftersom har accepterat hela regelverket. Utvidgningen av unionen innebär en utökning av den inre marknaden. Företag ska därmed kunna lämna anbud i upphandlingar på den utvidgade inre marknaden. Sammanfattning: har accepterat att från och med anslutningsdagen tillämpa regelverket utan undantag eller övergångsregler. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Bakgrund: Det gemensamma regelverket under detta kapitel omfattar associationsrätt, redovisningsrätt och revision. Regelverket består av ett flertal direktiv och förordningar. Förhandlingsresultatet: har accepterat att utan undantag eller övergångsbestämmelser tillämpa regelverket för detta område från och med anslutningsdagen. Sammanfattning: Förhandlingarna har resulterat i en särskild bestämmelse om parallellimport av läkemedel samt vissa tekniska anpassningar i fyra förordningar som omfattar gemenskaps- varumärken och gemenskapsformgivning samt tilläggsskydd för läkemedel och växtskyddsmedel. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Bakgrund: Immaterialrätten är den del av juridiken som handlar om det rättsliga skyddet för intellektuella prestationer och kännetecken. Immaterialrätten består av dels det industriella rättsskyddet, dvs. skyddet för exempelvis uppfinningar, varumärken och mönster, dels upphovsrätten, dvs. skyddet för litterära och konstnärliga verk, och de till upphovsrätten närstående rättigheterna. Den som utvecklat eller skapat något som uppfyller kraven för att skyddas får ensamrätt att exploatera, dvs. kommersiellt utnyttja, det han eller hon gjort. Det immaterialrättsliga skyddet har grundläggande betydelse för främjandet av kreativitet och innovation. Rättigheterna är utformade för att balansera olika intressen. Förutsättningarna för skydd, skyddstidens längd och möjligheten att få tvångslicens är exempel på hur systemet balanseras. Rättsområdet, som har stark internationell prägel, drar till sig allt större intresse och berör i praktiken stora ekonomiska värden. Unionens regelverk när det gäller immaterialrätt består av ett stort antal direktiv och ett flertal förordningar. Dessa syftar bl.a. till att immateriella rättigheter ska kunna tillämpas likformigt på hela den inre marknaden och i förlängningen även till att underlätta den fria rörligheten och främja sund konkurrens. Förhandlingsresultatet: har accepterat att tillämpa regelverket i detta kapitel från och med anslutningsdagen. Förhandlingarna har dock resulterat i en särskild bestämmelse om parallellimport av läkemedel samt vissa tekniska anpassningar i fyra förordningar (och rådets förordning (EG) nr 469/2009 av om tilläggsskydd för läkemedel, och rådets förordning (EG) nr 1610/96 av om tilläggsskydd för växtskyddsmedel, rådets förordning (EG) nr 207/2009 av om gemenskapsvarumärken samt rådets förordning (EG) nr 6/2002 av om gemenskapsformgivning). Dessa övergångslösningar beskrivs nedan. Flera läkemedel som är patentskyddade i någon nuvarande medlemsstat har inte och kan inte få ett motsvarande skydd i . En utgångspunkt har varit att patentinnehavare inte ska behöva lida förluster på grund av detta. I anslutningsfördraget finns därför en regel som innebär att den som fick patentskydd för ett läkemedel då det inte var möjligt att få motsvarande skydd i ska ha rätt att motsätta sig parallellimport därifrån. Den innebär en rätt att motsätta sig att ett läkemedel, som förts ut på marknaden i av patentinnehavaren (eller med dennes samtycke), importeras till och marknadsförs i en medlemsstat där patentskyddet gäller. den specifika mekanismen. I och rådets förordning (EG) nr 469/2009 om tilläggsskydd för läkemedel finns bestämmelser om ett särskilt tilläggsskydd för patent på läkemedel. Förordningen innebär i princip att den som har ett läkemedelspatent kan få extra skyddstid för den produkt tilläggsskyddet avser sedan patenttiden löpt ut. En ansökan om tilläggsskydd måste som regel göras från den dag då produkten fick sitt marknadsgodkännande. Ansökningstiden för Prop. 2012/13:6 tilläggsskydd kommer således att ha löpt ut för flera läkemedel när den aktuella förordningen börjar gälla i . Det har därför införts en möjlighet för patentinnehavaren att kunna ansöka om tilläggsskydd i , även efter den ordinarie ansökningstidens utgång. Motsvarande regler om tilläggsskydd finns för patent på växtskyddsmedel. På varumärkesområdet har EU ansett det vara väsentligt att garantera gemenskapsvarumärkets enhetliga karaktär. I rådets förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken har därför en bestämmelse införts som innebär att skyddet för gemenskapsvarumärken som registrerats eller ansökts om före anslutningsdag utsträcks till vid anslutningen. På så sätt får gemenskapsvarumärkena samma verkan i hela unionen. Regleringen innebär också att innehavaren av ett nationellt varumärke i inte kan få ett gemenskapsvarumärke, vars skydd utsträcks till , ogiltigförklarat på grund av förväxlingsrisk. Innehavaren av det nationella varumärket har dock i denna situation möjlighet att utverka ett förbud mot användning av gemenskapsvarumärket i . Motsvarande lösning har införts även beträffande gemenskapsformgivningar. För vidkommande är bedömningen att de överenskomna övergångslösningarna främst berör läkemedelsindustrin. Möjligheten att i vissa fall hindra parallellimport av läkemedel från och de utökade möjligheterna att få tilläggsskydd för läkemedelspatent är fördelaktiga för svenska läkemedelsföretag. Några negativa konsekvenser för svensk del av övergångslösningarna på varumärkes- och formgivningsområdet är inte att vänta. Sammanfattning: Förhandlingarna har resulterat i vissa övergångslösningar som innebär att landet ska genomföra ett omstruktureringsprogram för varvsindustrin och säkerställa att kvarstående skuld från omstruktureringen av stålsektorn återbetalas. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Bakgrund: om konkurrens rör frågor om konkurrensbegränsande avtal mellan företag och missbruk av dominerande ställning (artiklarna 101102 i EUF-fördraget), statligt stöd till näringslivet (artiklarna 107108 i EUF-fördraget), offentliga företag och företag med särskilda rättigheter (artikel 106 i EUF-fördraget) samt statliga monopol av kommersiell karaktär (artikel 37 i EUF-fördraget). Omfattande sekundärrättsliga bestämmelser finns på konkurrensrespektive statsstödsområdena. har ställts inför uppgiften att anpassa den nationella lagstiftningen i berörda delar, bygga upp tillräcklig administrativ kapacitet och säkerställa att regelverket också tillämpas på ett trovärdigt sätt. 2012/13:6 Förhandlingsresultatet: har accepterat att tillämpa regelverket utan undantag med tillämpning från och med anslutningsdagen. har dock medgivits vissa övergångslösningar som beskrivs nedan. ska genomföra ett omstruktureringsprogram för varvsindustrin genom privatisering på grundval av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. I omstruktureringen för vart och ett av de aktuella företagen fastställs villkor avseende bl.a. nivån på det statliga stödet, det egna bidraget, kapacitetsminskningar, produktionsbegränsningar och andra åtgärder som vidtas för att garantera en återgång till lönsamhet. Villkoren kommer att införlivas i de respektive privatiseringsavtal som ingås mellan och företagens köpare. Privatiseringsavtalen ska föreläggas kommissionen för godkännande och undertecknas före anslutning. Kommissionen ska noga övervaka genomförandet av omstruktureringsplanerna och att villkoren efterlevs. ska förse kommissionen med rapporter om omstruktureringen av de stödmottagande företagen till utgången av 2020. har också godtagit kommissionens åtgärder som syftar till att säkerställa att den skuld som kvarstår efter omstruktureringen av den kroatiska stålsektorn 20022007 återbetalas, inklusive effektiv ränta. Det torde inte uppstå några särskilda konsekvenser för eftersom har accepterat hela regelverket. Avseende omstruktureringen av varvs- och stålindustrin övervakar kommissionen att processen är förenlig med den inre marknaden och att svenska företag därmed inte påverkas. Sammanfattning: har accepterat att utan övergångsregler eller undantag tillämpa regelverket på området från och med anslutningsdagen. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Bakgrund: På området finansiella tjänster har en rad direktiv och förordningar antagits för att genomföra den inre marknaden för finansiella tjänster. Regleringarna innehåller gemensamma bestämmelser om etablering av verksamhet och drivande av gränsöverskridande verksamhet inom EU samt grundläggande regler om tillsyn på finansmarknadsområdet. En annan drivande faktor bakom utvecklingen har varit den finansiella krisen och mot bakgrund av denna inleddes ett arbete inom EU med att se över och förbättra regelverket för och tillsynen över de finansiella marknaderna. har kommissionen kommit med flera förslag som har syftat till att skapa ett mer robust regelverk på området och enighet har nåtts kring flera av dessa förslag som ytterligare förslag har tillkommit. Vidare finns en gemensam finansiell tillsynsstruktur bestående av tillsynsmyndigheter på EU-nivå på bankområdet (), försäkringsområdet (Eiopa) och värdepappersområdet () samt en Prop. 2012/13:6 europeisk systemrisknämnd. Förhandlingsresultatet: har accepterat regelverket och har inga övergångslösningar eller undantag. Här bör understrykas att regelverket på finansmarknadsområdet är i snabb utveckling och det förutsätts att även ska införliva de nya rättsakterna. Några särskilda konsekvenser för svensk del kan inte förutses. Sammanfattning: har accepterat att utan övergångsregler eller undantag tillämpa regelverket på dessa områden från och med anslutningsdagen. Remissinstanserna: påpekar att samarbetet med den kroatiska regleringsmyndigheten enbart har gett positiva erfarenheter när det gäller intresse och engagemang för att anpassa sig till den Europeiska regleringen på området. Bakgrund: Regelverket inom detta område utgörs av bestämmelser som syftar till att avreglera telekommunikationsmarknaderna och av bestämmelser om informationssamhällets tjänster och audiovisuella medier. Liberaliseringen av telekommunikationsmarknaderna i EU påbörjades . antogs ett nytt regelpaket för elektroniska kommunikationer i syfte att modernisera och anpassa reglerna på området. Avsikten var att anpassa regleringen till en mer konkurrensutsatt marknad och att ta hänsyn till konvergensen, dvs. sammansmältningen av tele, data och rundradio. Regelverket innebär att alla typer av infrastruktur (telenät, datanät, rundradionät m.fl.) regleras på samma sätt genom teknikneutralitet. antogs ett ändringspaket med moderniseringar av direktiv som kan sägas ta ytterligare steg i samma riktning. nya lag om elektronisk kommunikation trädde i kraft . Unionens regelverk när det gäller kulturfrågor och audiovisuella frågor omfattar främst rådets direktiv /552/EEG av om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television, vilket utgör det rättsliga ramverket för den fria rörligheten för televisionssändningsverksamheter inom unionen. Direktivet omfattar bl.a. regler för sändningsverksamhet, programkvoter, reklam, skydd av minderåriga och listor över viktiga evenemang. Direktivet har reviderats med hänsyn till bl.a. kommunikationsteknikens spridning och den tekniska utvecklingen. Det ändrade direktivet benämns rådets direktiv /65/EG av om ändring av rådets direktiv om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförande av sändningsverksamhet för television om audiovisuella medietjänster. har slutfört översynen av sin medielagstiftning och de ändringar 2012/13:6 av lagen om elektroniska medier som antogs samt har inneburit en anpassning till det aktuella direktivet. Inom området för informationssamhällets tjänster omfattar unionens regelverk främst e-handelsdirektivet (som rör vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster inom unionen, särskilt elektronisk handel) och direktivet om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer (vars övergripande syfte är att samordna medlemsstaternas tekniska och juridiska arbete vad gäller elektroniska signaturer). Med ändringar av lagen om elektronisk handel och lagen om elektroniska signaturer har en anpassning skett till de ovannämnda direktiven. Förhandlingsresultatet: har accepterat att utan övergångsregler eller undantag tillämpa regelverket på dessa områden från och med anslutningsdagen. Genom att ansluter sig till ramverket för reglering av elektroniska kommunikationer kommer dess telemarknad att vara öppen för konkurrens på samma sätt som i övriga EU. Detta torde innebära utökade möjligheter för svenska operatörer att kunna agera på dessa marknader. I övrigt innebär inte utvidgningen några särskilda konsekvenser för svensk del inom området för informationssamhälle och medier. Den gemensamma jordbrukspolitiken är ett av EU:s mest omfattande politikområden. Regelverket är stort och detaljerat. Det gör att anslutning till EU omfattar en rad övergångslösningar som kommer att tillämpas på området. Förhandlingskapitlet om jordbruks- och landsbygdsutvecklingsfrågor är indelat efter den gemensamma jordbrukspolitikens olika huvudområden, det vill säga direktstöd, marknadsordning och landsbygdsutveckling. Därutöver förklaras även åtgärder gällande horisontella frågor samt övergångsbestämmelser gällande EU:s kvalitetspolitik. Med hänsyn till det omfattande regelverket beskrivs nedan endast de mest centrala områdena och kortfattade redogörelser lämnas för de viktigaste övergångslösningarna. Det bör även uppmärksammas att nuvarande jordbrukspolitik löper fram till och med . Kommissionens förslag till en framtida gemensam jordbrukspolitik presenterades . I skrivande stund pågår förhandlingarna och åtgärder och utformning kan därför komma att förändras. Sammanfattning: har genomfört omfattande åtgärder för att kunna införa ett förvaltnings- och kontrollsystem men uppmanas till fortsatta ansträngningar. Bestämmelserna i anslutningsfördraget kommer att kompletteras med bestämmelser för att skydda EU:s finansiella intressen. Vad gäller statligt stöd ska efter anslutningen till EU informera kommissionen om alla statliga stödåtgärder som ska klassas som befintligt stöd. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Bakgrund: Ett integrerat kontroll- och administrationssystem (IAKS) Systemet är datoriserat och innefattar identifiering av jordbruksskiften, system för identifiering av djur, stödansökningar samt ett integrerat kontrollsystem. Kontroll av stödmottagare sker såväl administrativt som fysiskt. Avvikelser medför sanktioner i form av minskat stöd till stödmottagaren. Regleringen av statligt stöd inom jordbrukssektorn sker enligt artikel 42 i EUF-fördraget. Det vill säga att kommissionen har befogenhet att granska och lämna förslag på åtgärder som krävs med hänsyn till utvecklingen på den inre marknaden. Interventionsåtgärder i form av offentlig lagring av jordbruksprodukter finansieras av den Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och regleras i kommissionens förordning (EG) nr 884/2006 av 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller finansiering genom EGFJ av interventions- åtgärder i form av offentlig lagring. Förhandlingsresultatet: har genomfört omfattande åtgärder för att införa IAKS senast för inträde i EU. dock till fortsatta ansträngningar för att säkerställa inrättandet av förvaltnings- och kontrollsystemet. fördraget kommer att kompletteras med bestämmelser för att skydda EU:s finansiella intressen i detta hänseende. Vad gäller tillämpningen av statligt stöd ska efter anslutningen till EU delge detaljerad information till kommissionen över alla statliga stödåtgärder som ska klassas som Stödåtgärderna som inrapporterats ska klassas som befintligt stöd till och med utgången av det tredje året efter anslutning. Statligt stöd ska regleras enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget. De offentliga lager av jordbruksprodukter som vid anslutningsdagen innehas av och som är ett resultat av landets politik för marknadsstöd kommer att tas över av unionen till det värde som anges i kommissionens förordning (EG) nr 884/2006. Lagren tas endast över om unionen tillämpar offentlig intervention för de berörda produkterna. blir vid anslutningsdagen betalningsskyldigt till unionens allmänna budget i de fall lagren i fri omsättning i landet överstiger den mängd som betraktas som ett normalt övergångslager. Övergångsbestämmelserna förväntas inte medföra några särskilda Sammanfattning: EU har på begäran fastställt det totala årliga beloppet för direktstöd till . Vidare anser EU att hänsyn bör tas till exceptionella situation när det gäller jordbruksmark som misstänks vara minerad. 2012/13:6 Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Bakgrund: Direktstödet inom den gemensamma jordbrukspolitiken baseras på historiska stödnivåer eller på jordbruksareal. För att berättigas till stöd kräver dagens system att man som jordbrukare följer tillämplig lagstiftning på området och uppfyller kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, så kallade tvärvillkor. Det finns möjlighet för vissa medlemsstater att koppla stödet till specifik produktion. Direktstöden regleras i rådets förordning (EG) nr 73/2009 av om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare. Förhandlingsresultatet: EU har på begäran fastställt det totala årliga beloppet för direktstöd till (exklusive nationell minröjningsreserv). Direktstödet införs successivt , dvs. av den nivå som gällde för första året efter anslutningen, andra året efter anslutningen, tredje året efter anslutning och fjärde året efter anslutningen. Därefter sker en ökning fram till tionde året efter anslutning. Detta innebär att tilldelas direktstöd omfattande . Förutsättningen för ersättning för direktstöd som beviljats jordbrukare för är att , före anslutningen, tillämpar regler som är identiska med dem som fastställts för sådant direktstöd i rådets förordning (EG) nr 73/2009. Vidare anser EU att hänsyn bör tas till exceptionella förutsättningar gällande jordbruksmark som misstänks vara minerad. Därför godtas begäran om inrättandet av en nationell minröjningsreserv som ska vara tillgänglig från och med anslutningsdagen. Alla belopp inom direktstödet, inklusive minröjningsreserven, finansieras under budgetrubrik 2 i EU-budgeten. Vad gäller tvärvillkoren för gårdsstöd ska gradvis börja tillämpa verksamhetskraven som avses i artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 73/2009. Vidare ska se till att mark som var permanent betesmark bibehålls som permanent betesmark. kommer att tillämpa den nationella reserven inom systemet för samlat gårdsstöd om den nationella reserven inte utgör av den nationella finansieringsramen och den tillämpas före anslutningen till EU såsom meddelats kommissionen. kommer att tillämpa kopplat stöd till jordbrukare med am- och dikor samt får och getter inom ramen för de nationella taken. Övergångsbestämmelserna tros inte leda till några omfattande konsekvenser för . Det successiva införandet av direktstöden sker på samma sätt som vid tidigare medlemsstaters inträde i EU. Sammanfattning: kommer inför inträdet i EU att ges en nationell produktionskvot baserad på den inhemska konsumtionen av beteckningen Samoborski bermet kommer att skyddas i förordningen för aromatiserat vin. För mejerisektor ska en särskild Remissinstanserna: påpekar att inträde visserligen skulle kunna leda till en ökning inom EU:s sockerbalans men att EU:s sockermarknad efter reformen 2006 är ett underskottsområde och som får förlita sig på kompletterande import. Bakgrund: I rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jord- bruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruks- produkter regleras produktion, prissättning och annat stöd gällande Sockerproduktion är kvoterad inom EU. självfinansierad genom att odlare och industri betalar in Gränsskyddet för EU består av tullar och olika importkvoter med ingen eller nedsatt tull. EU:s sockersektor har sedan 2008 genom reform och omstrukturering blivit mer anpassad till föreslås att kvotsystemet fasas ut. Bestämmelser gällande definition, beskrivning och presentation av aromatiserande viner regleras i rådets förordning (EEG) nr 1601/91 av om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drycker baserade på vinprodukter. Mjölkproduktionen är kvoterad inom EU. Mjölksektorn omfattas även av lagstiftning gällande bland annat privat lagring för mejeriprodukter och I samband med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken föreslås att systemet med mjölkkvoter Nedan beskrivs några av de övergångsbestämmelser som knutits till ovan kommer inför inträdet i EU att ges en nationell produktionskvot baserad på den inhemska konsumtionen av socker importkvot av rårörsocker för raffinering begränsas omfattande högst tre regleringsår Importkvoten ska dock helt eller delvis upphöra att gälla vid öppnandet av de kompenserande sockerkvoterna inom ramen för förhandlingarna i WTO. Övergångsbestämmelserna inom ramen för sockersektorn skulle kunna leda till ett överskott i EU:s sockerbalans. Den geografiska beteckningen Samoborski bermet kommer att skyddas i förordningen för aromatiserat vin. Vidare tillåts att släppa ut