prop · GZ03144 · 2012-04-26 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: började den nya skollagen i huvudsak att tillämpas (jfr införandelagen). Genom ändringar i skollagen, som trädde i kraft , har det enligt vad som tidigare redovisats införts ett legitimationssystem för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). Ändringarna innebär bl.a. att bestämmelser om vem som får bedriva undervisningen, besluta om betyg och anställas utan tidsbegränsning har fått nya lydelser som ska tillämpas . Dessutom har det införts en ny bestämmelse om att en legitimerad lärare eller förskollärare har ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver. Även denna bestämmelse ska tillämpas från och med nämnda tidpunkt. Det är naturligtvis inte möjligt att ställa krav på att lärare och förskollärare ska vara legitimerade när det sett till hela landet endast finns ett fåtal legitimerade lärare och förskollärare att tillgå. Regeringen väljer därför att tillmötesgå begäran om ändrad tidpunkt för när bestämmelser om vissa krav på legitimation ska börja tillämpas. Det får inte bli negativa konsekvenser för enskilda individer på grund av att inte har meddelat legitimationer i tillräcklig omfattning. Med utgångspunkt i detta bör ett antal bestämmelser nu ändras. De bestämmelser i skollagen som inte bör tillämpas utan senare är bestämmelserna om att -endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen (2 kap. 13 §), -en legitimerad lärare eller förskollärare och vissa andra lärare har ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver (2 kap. 15 §), -endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 §), och -det krävs legitimation för att en lärare självständigt ska få besluta om betyg (3 kap. 16 §). I promemorian föreslogs att vissa bestämmelser om legitimation för lärare och förskollärare skulle börja tillämpas från och med den dag som regeringen bestämmer och att datumet skulle fastställas så fort som möjligt. Med beaktande av vad har anfört i fråga om tidpunkten anser regeringen dock att det nu är möjligt att föreslå en bestämd tidpunkt i skollagen. Regeringens avsikt har varit att fastställa ett nytt datum för när bestämmelserna ska börja tillämpas. Detta är, som Kommuner och Landsting och har fört fram, viktigt med tanke på huvudmännens arbete med personalplanering och planering av skolverksamheten på både lång och kort sikt. Aktuella bestämmelser om krav på lärar- eller förskollärarlegitimation bör tillämpas , så att huvudmännen får en reell möjlighet att följa dessa från och med nämnda datum. För tiden innan bestämmelserna ska börja tillämpas bör deras lydelser före fortsätta att gälla. Regeringen vill betona att dessa bestämmelser tillsammans med förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor (behörighetsförordningen) innebär att lärare och förskollärare måste ha en utbildning som är avsedd för den undervisning de ska bedriva, dvs. för skolform, årskurs och ämne. Det är bara vissa bestämmelser om krav på legitimation som föreslås flyttas fram i tiden. bör vid den aktuella tidpunkten ha hunnit tillräckligt långt med handläggningen av ansökningar om legitimationer, så att myndig- heten kan leva upp till kravet i behörighetsförordningen om att beslut i ärenden om legitimation ska meddelas senast efter det att alla handlingar som gäller den sökande har kommit in till myndigheten. Kammarrätten har anfört att bestämmelserna om under vilka förutsättningar andra lärare och förskollärare får undervisa än de som uppfyller kraven i huvudregeln om vilka som får bedriva viss under- visning (2 kap. 17 och 18 §§) i deras lydelser inte heller ska tillämpas . I dessa bestämmelser hänvisas det till bestämmelsen om vem som får bedriva viss undervisning (2 kap. 13 §). Hänvisningen avser den lydelse av bestämmelsen som är tillämplig vid varje aktuell tidpunkt. Av 2 kap. 13 § i dess lydelse före framgår att huvud- männen för undervisning ska använda lärare eller förskollärare som har en utbildning som är avsedd för den undervisning som läraren eller förskolläraren ska bedriva. Bestämmelser om vilken utbildning som krävs för att få bedriva viss undervisning i skolväsendet finns i behörighetsförordningen. Bestämmelserna avser såväl svensk lärar- eller förskollärarutbildning som utländsk sådan. En lärare eller förskollärare med utländsk utbildning som uppfyller kraven i nämnda förordning och de ytterligare krav som har meddelat föreskrifter om är följ- aktligen behörig att bedriva undervisning enligt nämnda bestämmelse. Fram till kunde lärare och förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning ansöka om behörighetsbevis hos . Enligt bestämmelsen om behörighetsbevis (2 kap. 15 §) i dess lydelse före ger ett sådant bevis den behörighet att undervisa i skolväsendet som framgår av beviset. Det innebär att en lärare eller förskollärare som har fått ett sådant behörighetsbevis upp- fyller kraven för att få bedriva undervisning enligt bestämmelsen i 2 kap. 13 § om vem som får bedriva viss undervisning (se prop. 2009/10:165 s. 650). Bestämmelsen i 2 kap. 13 §, i dess lydelse , om vem som får bedriva viss undervisning ska enligt förslaget börja tillämpas . Enligt den lydelsen krävs det att läraren eller förskolläraren både har legitimation och är behörig att bedriva den aktuella undervisningen. Kravet på legitimation gäller även lärare och förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning. Det innebär att kommer en lärare eller förskollärare som har behörighetsbevis men saknar legitimation inte att uppfylla kraven i bestämmelsen. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det inte finns något tillämpningsproblem eller annat behov av att även senarelägga tid- punkten för när bestämmelserna ska börja tillämpas. Regeringen bedömer inte heller att det finns något behov av att senarelägga tidpunkten för när bestämmelsen om att varje huvudman ska sträva efter att för undervisningen anställa lärare och förskollärare som har forskarutbildning (2 kap. 22 §) ska börja tillämpas. Nämnda bestämmelser ska således fortfarande tillämpas . Några remissinstanser har berört övergångsbestämmelserna i införandelagen som avser lärare och förskollärare som har anställts före och som bedriver undervisning med stöd av den tidigare skollagen (1985:1100). Trots vad Skolinspektionen och har anfört om en förlängd period för att lärare och förskollärare ska få fortsätta att undervisa med stöd av den tidigare skollagen, anser regeringen att kravet på behörighet i huvudsak ska gälla . Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att samtliga huvudmän arbetar intensivt med att se till att lärarna blir behöriga att undervisa, något som också understryks av . När det gäller grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna visar dock erfarenheter att det saknas en betydande andel behöriga lärare, även om det inte finns någon officiell statistik där detta redovisas. Av utbildningsutskottets betänkande (bet. 2011/12:UbU9) med anledning av regeringens proposition En gymnasiesärskola med hög kvalitet (prop. 2011/12:50) framgår att utskottet har inhämtat att regeringen avser att vidta åtgärder som syftar till att säkerställa att lärare i särskolan har hög kompetens, bl.a. en åtgärd som innebär att för lärare som är anställda i särskolan bör den nu gällande övergångsperioden förlängas fram till . har Specialpedagogiska skolmyndigheten i sina synpunkter med anledning av förslaget till lagrådsremiss framfört att det behövs en förlängd övergångsperiod för att huvudmän för olika delar av både särskolan och specialskolan ska ha förutsättningar att fullfölja reformen. Regeringen avser att återkomma i frågan. 5.2 Nya övergångsbestämmelser om vem som får anställas utan tidsbegränsning Regeringens förslag: Vid tillämpningen av bestämmelserna i skollagen om vem som får anställas som lärare eller förskollärare utan tidsbegränsning i deras lydelse före ska legitimation jämställas med behörighetsbevis. Trots vad som anges i bestämmelserna i skollagen om vem som får anställas som lärare eller förskollärare utan tidsbegränsning i deras lydelse före ska den som inte uppfyller kraven på viss examen eller behörighetsbevis få anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa på individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Detta ska dock bara gälla under vissa förutsättningar. Förslag i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslogs även att det som anges i andra stycket i förslaget, om att anställa någon som ska undervisa på individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning, ska upphöra att tillämpas den dag som regeringen bestämmer. Remissinstanserna: Kammarrätten i har ifrågasatt om inte förslaget i den del det avser att en viss bestämmelse ska upphöra att tillämpas den dag som regeringen bestämmer är överflödigt. I övrigt har inte några synpunkter i sak lämnats på förslagen. Skälen för regeringens förslag: Förslaget i avsnitt 5.1 om att vissa bestämmelser i skollagen om lärar- och förskollärarlegitimation ska tillämpas först får särskilda kon- sekvenser för lärare och förskollärare som har en utländsk lärar- eller förskollärarutbildning. Enligt förslaget ska 2 kap. 20 § skollagen i dess lydelse före gälla till och med . Av paragrafens första stycke i dess nämnda lydelse framgår att endast den som uppfyller något av två krav får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Det ena kravet är att han eller hon har någon typ av lärarexamen eller förskollärarexamen enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av högskolelagen (1992:1434) eller motsvarande äldre utbildning. Det andra är att han eller hon har fått ett behörighetsbevis. är det dock inte möjligt att ansöka om behörighetsbevis hos . Lärare och förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning kan nu i stället ansöka om legitimation hos . Den som har fått legitimation bör därför också få anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Vid tillämpningen av 2 kap. 20 § skollagen i dess lydelse före bör därför legitimation jämställas med behörighetsbevis. I samband med införandet av legitimationssystemet gjordes ändringar i 2 kap. 20 § skollagen som innebär bl.a. att lärare som ska undervisa på individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning ska få anställas utan tidsbegränsning även om han eller hon inte har legitimation (se prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). Denna bestämmelse bör, mot bakgrund av att tidpunkten för när vissa bestämmelser om krav på lärarlegitimation föreslås flyttas fram, tillämpas . dock dessa lärare under vissa förutsättningar få anställas utan tids- Lärare som ska undervisa på individuella kurser eller orienterings- kurser i vuxenutbildning bör således få anställas utan tidsbe- gränsning även om de inte har en lärarexamen eller ett behörighetsbevis, trots att de inte undantas i bestämmelsen om vem som får anställas för undervisningen i dess lydelse före , dvs. Detta ska dock gälla bara om det saknas sökande som har en utbildning som är avsedd för undervisning på den aktuella kursen, dvs. den undervisning som han eller hon ska bedriva. ska det krävas att den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa på den aktuella kursen och att det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Regeringen instämmer i kammar- rättens bedömning att det inte behövs någon bestämmelse om att detta ska upphöra att tillämpas . bestämmelserna i 2 kap. 20 § i deras lydelse ska tillämpas enligt förslaget i avsnitt 5.1 Särskilda undantag när det gäller beslut om betyg Regeringens förslag: Bemyndigandet i skollagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om undantag från allmänna bestämmelser om vem som beslutar om betyg Undantaget ska avse lärare som saknar legitimation och är anställda utan tidsbegränsning för att bedriva viss undervisning. Förslag i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Några synpunkter på förslaget har inte lämnats. Skälen för regeringens förslag: I 3 kap. 16 § skollagen i sin lydelse finns det allmänna bestämmelser om vem som beslutar om betyg. Betyg ska enligt första stycket beslutas av den eller de lärare som bedriver undervisningen när betyg Av andra stycket framgår att om läraren eller lärarna inte är legitimerade, ska beslutet fattas tillsammans med en legitimerad lärare och, vid oenighet, av den legitimerade läraren under förutsättning att han eller hon är behörig att undervisa i det ämne som betyget avser. fall ska betyget beslutas av rektorn. I samma paragrafs fjärde stycke finns det ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela undantag från andra stycket för lärare som har anställts utan tidsbegränsning med stöd av 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket skollagen. Det avser lärare som inte uppfyller kraven för att få anställas utan tidsbegränsning enligt huvudregeln i paragrafens första stycke, men som enligt andra eller tredje stycket i samma paragraf får anställas utan tidsbegränsning för att bedriva viss undervisning. Skälet till bemyndigandet utvecklas i förarbetena till ändringarna i skollagen med anledning av införandet av legitimationssystemet (prop. 2010/11:20 s. 48). Där anges bl.a. följande. Dessutom ska lärare i yrkesämnen eller modersmål, som saknar både legitimation och lärarexamen, självständigt få sätta betyg även . Skälet till detta är att regeringen bedömer att dessa lärare, under vissa förutsättningar, även ska få anställas utan tidsbegränsning. På grund av den låga andelen yrkeslärare och modersmålslärare med lärarexamen anser regeringen att det inte är möjligt att också för dessa lärarkategorier ställa krav på utbildning och legitimation för att få besluta om betyg. Även lärare i tvåspråkiga skolor kommer genom bestämmelser i förordning eller myndighetsföreskrifter att undantas från kravet på legitimation för att få sätta betyg, eftersom även dessa lärare ska få anställas utan tidsbegränsning trots att de saknar legitimation. Detta kommer därutöver att gälla lärare i vissa fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. Utformningen av bemyndigandet i 3 kap. 16 § fjärde stycket skollagen omfattar alltså lärare som har anställts utan tidsbegränsning med stöd av 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket skollagen. Det innebär att endast sådana lärare som har anställts tidigast från och med den dag då 2 kap. 20 § skollagen i dess lydelse före började att tillämpas omfattas av bemyndigandet. Det var först då som någon kunde anställas med stöd av dessa bestämmelser. Detta är inte avsikten. I stället bör bemyndigandet avse lärare som är anställda utan tidsbegränsning för att bedriva undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket skollagen. Även lärare som har anställts före den dag då dessa bestämmelser i nya skollagen började att tillämpas föreslås således omfattas av bemyndigandet. Lärarna som omfattas ska, liksom enligt nuvarande lydelse, sakna legitimation och ha anställts utan tids- begränsning. Regeringens bedömning: Kravet i förordning på att en för en lärare eller förskollärare som genomför sin introduktionsperiod ska vara legitimerad bör temporärt ändras. Detta bör tillämpas för tid . Bedömning i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser berör särskilt frågan om mentorer. kommun anför att det är nödvändigt med en ändring av kraven på mentorn , men anser att förslaget om att det ska krävas en lärarexamen bör kompletteras med krav på dokumenterad yrkeserfarenhet som lärare. anför att det är av största vikt att det blir tydligt för skolhuvudmännen och de nyutbildade lärarna att mentorn ska ha en behörighetsgivande examen som helst överensstämmer med den nyutbildade lärarens. Vidare anger förbundet att det måste betonas att skolhuvudmännen i övrigt har skyldighet att följa de föreskrifter om introduktionsperioden som har utarbetat. anger att det tydligt måste framgå att det tillfälliga beslutet, att mentorn endast behöver vara behörig lärare, ska gälla retroaktivt så att nya lärare som har haft en under innevarande läsår anses ha fått sin introduktionsperiod. Skälen för regeringens bedömning: Förslagen i denna proposition medför att det krävs konsekvensändringar i olika förordningar. Det finns skäl att särskilt lyfta fram en sådan ändring, eftersom den är av omedelbar betydelse dels för nyutbildade lärare och förskollärare och deras möjlighet att kunna genomföra en introduktionsperiod, dels för huvudmännen som är skyldiga att anordna en sådan introduktionsperiod. I behörighetsförordningen finns det ett krav på att lärare och förskol- lärare som genomför sin introduktionsperiod ska få stöd av en . Mentorn ska vara legitimerad lärare eller legitimerad förskollärare (4 kap. 2 §). Av propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20) framgår att mentorn bör vara legitimerad och att det är viktigt att stödet till den nya läraren eller förskolläraren blir både kunskaps- och erfarenhetsbaserat. Detta är självfallet fortfarande viktigt. Mot bakgrund av regeringens ställningstagande att det är nödvändigt att flytta fram tidpunkten för när vissa delar av legitimationsreformen ska börja tillämpas måste dock kravet i behörighetsförordningen om att mentorn ska vara legitimerad lärare eller legitimerad förskollärare temporärt ändras. Det bör räcka med att läraren eller förskolläraren har behörighetsgivande examen eller har fått behörighetsbevis av . Det bör vara lärare med yrkeserfarenhet som får den viktiga uppgiften att introducera nya lärare i yrket, men eftersom det är en tillfällig lösning bör det inte ställas något krav på yrkeserfarenhet som kommun har föreslagit. Om det är möjligt, är det dock naturligtvis lämpligt att legitimerade lärare eller förskollärare får den betydelsefulla uppgiften att vara . Regeringen ställer sig bakom synpunkt att mentorerna bör ha en behörighetsgivande examen som överensstämmer med den examen som den lärare eller förskollärare som deltar i introduktionen har, men avser inte att ställa ett formellt krav på detta i författning. En förordningsbestämmelse om att en endast behöver vara behörig lärare eller förskollärare bör, i enlighet med vad har anfört, tillämpas . som har ansvar för att meddela legitimationer bör också ha ett särskilt ansvar att informera huvudmännen om de tillfälliga lösningar som har visat sig nödvändiga. 5.5Undantag i övergångsbestämmelser om vem som får undervisa och om behörighet att besluta om betyg Regeringens förslag: Undantaget i lagen om införande av skollagen från bestämmelser om vilka bestämmelser som ska tillämpas i fråga om vem som får bedriva undervisning och om behörighet att besluta om betyg ska utvidgas till att omfatta även lärare som har anställts för att undervisa i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. Bestämmelserna i samma lag om behörighet att besluta om betyg ska inte gälla lärare som före har ingått avtal om anställning utan tidsbegränsning för att bedriva viss undervisning. Förslag i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Några synpunkter i sak på förslaget har inte Skälen för regeringens förslag: Vissa bestämmelser om lärare och förskollärare i deras äldre lydelse i den nya skollagen föreslås gälla ännu . Detta får konsekvenser när det gäller vissa övergångs- bestämmelser i införandelagen. När det i det följande talas om skollagen avses den nya skollagen (2010:800). I 33 § första och andra styckena införandelagen finns det övergångs- bestämmelser om vilka bestämmelser som ska tillämpas i fråga om vem som får bedriva undervisning och om behörighet att besluta om betyg. Bestämmelserna gäller lärare eller förskollärare som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före och endast under den anställningen. Det som anges i bestäm- melserna gäller dock längst till utgången av . Enligt paragrafens tredje stycke gäller nämnda övergångsbestämmelser inte lärare som uppfyller kraven i 2 kap. 17 § andra stycket skollagen, dvs. lärare som har anställts för att bedriva annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning. Med främmande språk avses enligt behörighetsförordningen engelska. Av 2 kap. 13 § skollagen i dess lydelse före , dvs. den lydelse som enligt förslaget ska gälla till och med , framgår att huvudmännen för undervisning ska använda lärare eller förskollärare som har en utbildning som är avsedd för den undervisning som läraren eller förskolläraren ska bedriva. Av paragrafens lydelse , dvs. den lydelse som föreslås tillämpas , framgår att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. I 2 kap. 17 § skollagen i sin nya lydelse, som ska tillämpas , undantas såväl lärare som ska bedriva annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning som lärare som ska undervisa i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning från bestämmelserna i 2 kap. 13 § samma lag om vad som krävs för att få bedriva undervisning (se ovan). Den äldre lydelsen av 2 kap. 17 § skollagen avser endast de först nämnda lärarna. Den som ska bedriva undervisning som avses i 2 kap. 17 § skollagen får enligt 2 kap. 20 § tredje stycket samma lag anställas som lärare i skol- väsendet utan tidsbegränsning. I fråga om rätten att besluta om betyg finns det i den föreslagna lydelsen av 3 kap. 16 § skollagen ett bemyn- digande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om undantag från kravet på legitimation för att självständigt få besluta om betyg för dessa lärare, om de är anställda utan tidsbegränsning (se avsnitt 5.3). Med anledning av propositionen Legitimation för lärare och förskollärare omfattas även lärare i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning av undantaget i 2 kap. 17 § skollagen i dess lydelse 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, 2010/11:171). I behörighetsförordningen anges att med särskild pedagogisk inriktning avses waldorfpedagogisk inriktning. Eftersom dessa lärare ska undantas från kraven på legitimation och behörighet, är det befogat att utvidga undantaget i 33 § tredje stycket införandelagen i fråga övergångsbestämmelser om vem som får bedriva undervisning så att det även omfattar lärare i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. I 33 § andra stycket införandelagen finns det en övergångsbestämmelse om lärare som saknar legitimation för att självständigt få besluta om Lärare som saknar legitimation och som före har ingått avtal om anställning utan tidsbegränsning för att bedriva undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket skollagen, bl.a. modersmålslärare, yrkeslärare samt lärare i tvåspråkiga skolor och i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning, omfattas emellertid av nämnda bemyndigande i 3 kap. 16 § skollagen (se avsnitt Eftersom det finns ett bemyndigande att meddela föreskrifter om undantag från kravet på legitimation för att självständigt få besluta om betyg för dessa lärare, bör bestämmelsen i 33 § andra stycket införande- lagen om behörighet att besluta om betyg inte gälla dem. 5.6 Slopad introduktionsperiod för lärare med utländsk utbildning Regeringens förslag: Kraven i skollagen på genomförd introduktionsperiod och att i övrigt vara lämplig att bedriva undervisningen för att få legitimation ska inte gälla lärare eller förskollärare som till grund för sin ansökan om legitimation åberopar bevis över utländsk lärar- eller förskollärarutbildning. Förslag i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.