prop · H00325 · 2012-10-15 00:00:00 — Därutöver går det sedan att överväga investeringar i utökad kapacitet av transportsystemet för att anpassa systemet efter förändringar i befolkning och näringsliv. Styrmedel och samhällsplaneringsåtgärder är viktiga för att åstadkomma ett effektivt och hållbart nyttjande av transportsystemet och bidra till välfärd och tillväxt i hela . Åtgärder som främjar ett fungerande befintligt system, såsom att påverka efterfrågan, uppmuntra effektivare användning av befintligt system samt att trimma systemet, har enligt bedömning ofta god samhällsekonomisk lönsamhet. Inriktningen illustreras i bilden nedan. Figur 3.1: principiella inriktning för transportsystemets utveckling. Källa: , . Regeringens överväganden i denna proposition har liksom Trafik- Prop. 2012/13:25 verkets överväganden i vägletts av denna De nu gällande planerna för åtgärder i transportinfrastrukturen avser perioden 20102021. Planerna har upprättats i enlighet med beslut om regeringens proposition Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145) och regeringen beslut av (dnr N2009/6374/TE och N2008/8869/TE (delvis) om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet samt fastställelse av definitiva ekonomiska ramar trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden 20102021. Denna proposition ligger till grund för upprättande av nya planer för perioden 20142025 som kommer att ersätta de nu gällande planerna. Syftet med propositionen är att lämna förslag till ställningstagande till en ekonomisk planeringsram och inriktning för den fortsatta planeringen av hur transportsystemet ska bevaras, underhållas och utvecklas. Efter beslut följer sedan en åtgärdsplanering där och planeringsorganen på länsnivå upprättar förslag till åtgärdsplaner. Vårda det befintliga transportsystemet Regeringen har gjort betydande och ökade satsningar på att vårda det befintliga transportsystemet. Vård av det befintliga systemet bör fortsatt vara prioriterat och genomföras på ett sådant sätt att det bidrar till att nå det övergripande transportpolitiska målet samt funktions- och hänsynsmålen. Vård av det befintliga systemet innebär också ett förhållningssätt som innebär att transportinfrastrukturen på bästa sätt ska samverka med sin omgivning samt beakta förutsättningar och behov som finns där. konstaterar i bl.a. följande. Tillförlitliga transporter förutsätter ett väl fungerande transportsystem. Ett robust transportsystem ska på ett bra sätt klara av både väntade och oväntade händelser. Infrastrukturen ska vara utformad så att stopp och störningar till följd av olyckor, trängsel, fordonsfel eller fel och skador på infrastrukturen minimeras. Effektiv drift av väg- och järnvägsnäten är en viktig förutsättning för att kunna använda tillgänglig kapacitet på bästa sätt. Det handlar om att förebygga störningar genom optimerad trafikledning och trafikinformation samt att minska effekten av oplanerade störningar genom trafikledning, trafikplanering och trafikinformation. För att reducera sårbarheten och använda transportsystemet effektivt behövs också planerade och väl fungerande åtgärder för drift, underhåll och reinvesteringar. Störningar kan förebyggas genom att optimera intervall för underhåll och reinvestering och det är också en viktig förutsättning för att skapa ett robust transportsystem. Det är nödvändigt att minska effekten av störningar genom avhjälpande åtgärder vid oförut- sedda händelser såsom tekniska fel, olika vädersituationer eller olyckor. 2012/13:25 Känsligheten för störningar kan också minskas genom kapacitetshöjande trimningsåtgärder i det befintliga systemet. Störningar på grund av trängsel, bristfälligt underhållna järnvägar, dåliga vägar eller stopp i trafiken påverkar tiden för en resa eller transport så att den avviker från den förväntade tiden. Regeringen anser att ett robust och tillförlitligt transportsystem ska vara utformat på ett sådant sätt att det blir få stopp och störningar till följd av olyckor, trängsel eller fel i systemet. Transportsystemet ska också på ett bra sätt klara både väntade och oväntade händelser. 3.5Kapacitet för effektivare arbetspendling Regeringen anser att det behövs ökade insatser för att prioritera kollektivtrafik för att få bättre tvär- och trafikslagsövergripande förbindelser. Effektiv trafikledning, goda rutiner för drift och underhåll, förbättrad kollektivtrafik och trimningsåtgärder kan bidra till en avsevärt mer effektiv användning av transportsystemet. Kollektivtrafiken, såväl den allmänna som den särskilda, utgör ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Olika typer av it-lösningar har också stor potential att bidra till nödvändig effektivisering. Transporter och infrastruktur är dessutom viktiga förutsättningar för fungerande och utvecklade arbetsmarknadsregioner. Det är därför angeläget att skapa goda förutsättningar för kvinnor och mänatt arbetspendla för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden och på så sätt bidra till målet om full sysselsättning. I propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/2009:35) anger regeringen att ansvaret för att sörja för lokal och regional kollektivtrafik även i fortsättningen ska ligga på lokal och regional nivå och att statens ansvar för kollektivtrafiken främst är att se till att den statliga infrastrukturen fungerar tillfredsställande och att ett fungerande regelverk finns på plats. De angivna förutsättningarna utesluter dock inte ett statligt agerande för att optimala lösningar ska kunna uppnås för denna typ av kollektivtrafik. Trafikanalys beskriver i sin rapport i storstadsregioner en nulägesanalys (Rapport 2011:3) hur transportsystemets olika delar ser ut och används av resenärer i de tre storstadsregionerna , och . Befolkningen i storstadsområdena pendlar i stor utsträckning , i första hand inom respektive område. För är dock pendlingen till och från regionen, inklusive pendling till och från , större än pendlingsresorna till och från övriga storstadsområden. Reslängd och restider för pendlare från områden utanför storstadsregioner är betydligt längre än för pendlarna inom respektive storstadsregion. Den största andelen av antalet pendlingsresor utförs med bil. Fördelningen på övriga trafikslag varierar mellan storstadsregionerna vilket framgår av diagrammet nedan. Figur 3.2: Pendlingsresor i tre storstadsregioner. Källa: Trafikanalys: Arbets- pendling i storstadsregioner en nulägesanalys. I Trafikanalys rapport redovisas även en uppdelning av kvinnors och Män står för en större andel än kvinnor av såväl antal pendlingsresor som reslängd. Det finns även skillnader mellan kvinnor och män avseende vilka färdmedel som nyttjas för pendlingsresor. reser i större utsträckning med bil och kvinnor reser i större utsträckning med tåg och buss eller använder sig av gång och cykling. dessa skillnader beror enligt Trafikanalys på inkomstskillnader, makt över bil i hushåll och typ av yrkeskarriärer. pendling finns även utanför storstadsområdena. tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har i en studie Hastighetsförändringar i det svenska vägnätet 2008 2011 En analys av hastighetsförändringars påverkan på tillgänglighet (Working paper/PM 2012:01) analyserat förändringar i tillgänglighet i vägnätet med en modell för beräkning av Analysen visar en tydlig försämring av tillgängligheten i , norra , , och mellersta/sydöstra på grund av förändringar i hastighets- bestämmelserna för de vägar som ingår i studien medan övriga landet har en mer diversifierad bild med både förbättringar och försämringar. enligt Tillväxtanalys vid arbetspendling som man kan anta den största effekten av hastighetsförändringarna. Försvårad arbetspendling kan dämpa tillväxten I Trafikanalys i föregående avsnitt nämnda rapport kartläggs också brister som förvårar arbetspendling i de tre storstadsregionerna. konstateras att det finns uppenbara brister i dagens infrastruktur och i utbudet av kollektivtrafik som påverkar arbetspendlingen i alla tre Kostnaderna för bristerna uppskattas till 11,5 miljarder 1 Modellen syftar till att identifiera områden med liknande förutsättningar vad gäller tillgänglighet och fångar effekter av investeringar och revisionen av hastigheterna som kronor för de tre storstadsområdena sammantaget. Av detta hänför sig till förseningskostnader och till kostnader för utsläpp. Bristerna kan enligt Trafikanalys få en dämpande effekt på arbetspendling vilket kan leda till en snävare bostads- och arbetsmarknad, avstannad regionintegrering samt försämrade regionala och nationella tillväxtmöjligheter. Med anledning av skillnader mellan kvinnors och mäns pendlingsmönster konstaterar att kvinnor drabbas hårdare av de kostnader som uppstår med anledning av förseningar som de står för en mindre av andel av kostnaderna för utsläpp. Detta trots att fler män än kvinnor pendlar. framför i att befolkningstillväxten i i hög grad kommer att ske i storstadsregionerna. För att hantera detta krävs att andelen resor som görs med kollektivtrafik, till fots och med cykel ökar kraftigt. Såväl styrmedel och drift och underhåll som utveckling av transportsystemet behövs för att åstadkomma detta. Vidare konstaterar att kapacitetsbrister inom och mellan större städer framför allt uppstår vilket påverkar arbetspendling och citylogistik. Även på många håll i övriga delar av landet bedömer att arbetsmarknadsregionerna kommer att fortsätta att växa geografiskt. Regeringen anser att även sådana regioner kan integreras mer genom en ökad arbetspendling. Flera inte så tätbefolkade delar av landet har också en stor ekonomisk betydelse och den ekonomiska tillväxten vilket enligt regeringen kan komma att kräva åtgärder i transportsystemet för att möjliggöra fortsatt utveckling och tillväxt. Ökat fokus på lösningar för kollektivtrafik, gång och cykling Med framtida trafiktillväxt förväntas enligt en ökning av delar i transportsystemet som redan nu har hög trafikintensitet vilket ställer stora krav på planering och genomförande av kapacitetshöjande åtgärder. menar att det kommer att behövas omfattande åtgärder för att öka kapaciteten, t.ex. att prioritera kollektivtrafik, gång och cykling, integrera samhällsplanering, tillväxtarbete och transportplanering samt förtäta bebyggelse i kollektivtrafikstråk. Med tanke på arbetspendlingens betydelse för tillväxt och jobbskapande i hela landet prioriterar regeringen att förbättra pendlingsmöjligheterna genom satsningar på spårbunden kollektivtrafik. Det är även regeringens uppfattning att en ökad fokusering på lösningar för andra typer av kollektivtrafik behövs. Det bör även finnas en potential att öka andelen resor som utförs med cykel. Kollektivtrafik, gång och cykling kan förbättra kapaciteten och tillgängligheten i transportsystemet samt bidra till möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och målet om hälsa. trädde den nya lagen (2010:1065) om kollektivtrafik i kraft. Genom lagen ges kollektivtrafikföretag och de regionala kollektivtrafikmyndigheterna bättre förutsättningar för att sätta resenärernas behov i centrum när kollektivtrafiktjänster utformas. Genom lagen får resenärerna större möjligheter till fler resealternativ, ökad valfrihet och bättre information om trafikutbudet. Näringslivets behov av effektivare transporter Väl fungerande godstransporter är en nödvändig förutsättning för samhällets utveckling, regionernas konkurrenskraft och invånarnas villkor. Regeringen anser att transportsystemet måste stärkas för att bättre kunna bidra till näringslivets konkurrenskraft och dess möjligheter att växa och utvecklas i alla delar av landet. Särskilt viktigt för näringslivet är funktionella stråk och noder för godstrafiken samt goda förutsättningar för persontransporter för arbetspendling och tjänstenäringar, däribland besöksnäringen. Strategiska stråk och noder bör vara vägledande för framtida prioriteringar av satsningar på infrastruktur för godstrafiken. En effektivare användning av kapaciteten i transportsystemet i sin helhet är enligt regeringen nödvändig för att klara framtida trafikökningar och för att säkra näringslivets konkurrenskraft. Regeringen anser även att olika typer av it-lösningar har stor potential att bidra till effektiviseringen av transportsystemet, men även till att begränsa framtida trafikökning genom att t.ex. möjliggöra effektivare transportlösningar, distansarbete och resfria möten och på så sätt minska klimatpåverkan och belastningen på transportinfrastrukturen. Prognoser för trafikutvecklingen visar enligt på kraftiga ökningar av efterfrågan på godstransporter, framför allt när det gäller import och export. menar att dessa prognoser i första hand ska ses som en indikation på vilken utveckling som kan förväntas med nu fattade beslut om styrmedel och om inga åtgärder utöver nuvarande planer genomförs. Bilden nedan illustrerar förväntad export och import . Ökningen av export och import växer särskilt mot östra och blir enligt prognosen i stort sett lika omfattande som mot . Figur 3.3: Export och import 2050, tusental ton. Källa: , (Samgods). Godsprognosen bygger på förutsättningarna i betänkandet Långtids- utredningen (SOU 2008:105) vilka sedan brutits ner geografiskt. De största förändringarna som förväntas är enligt en kraftigt ökad import av rundvirke och trä, förmodligen främst från . Exporten av järnmalm och skrot väntas öka avsevärt till följd av ökad gruvdrift i t.ex. , och Bergslagen. papper och massa, liksom handeln med färdigprodukter, ökar i stor utsträckning vilket framför allt beräknas öka efterfrågan på kombi- har i rapporten och kommunikationer i Barents2 beskrivit framtida råvaruutvinning och råvaruindustri och dess påverkan I rapporten konstateras att framför allt utvecklingen inom malm- och skogsindustrin kommer att ställa krav på transport- Utvecklingen inom råvaruindustrin tyder enligt rapporten på att transportbehovet kommer att öka kraftigt vilket medför att tillgänglig kapacitet inte kommer att räcka till. pekat på ökade transportbehov för råvaru- Regeringen beslutade om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet samt fastställelse av definitiva ekonomiska ramar trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden 20102021. beslutet gavs i uppdrag att tillsammans med regioner och näringslivsintressenter pröva förutsättningarna för medfinansiering av en järnvägsförbindelse mellan och .. Uppdraget visar att det sammantaget endast finns viss vilja till medfinansiering men att staten skulle bli tvungen att finansiera i stort sett hela förbindelsen, även om EU-medel skulle kunna erhållas. Efterfrågan på malm och mineraler har ökat kraftigt till följd av den ekonomiska tillväxten på global nivå. I finns god tillgång på eftertraktad malm och mineraler, främst i malmfälten i norra , i Skelleftefälten, i inland och i Bergslagen. ökar och planeras öka ytterligare i dessa områden vilket innebär ökad efterfrågan på tunga transporter. Transportinfrastrukturen är en viktig förutsättning för råvaruindustrins fortsätta utveckling. planerar gruvnäringen att expandera sin produktion vilket innebär ökade Brytning av järnmalm startas 2013 i (Kaunisvaara) och malmen kommer att transporteras på väg till och vidare på till . beskriver också att återtagen gruvdrift i Bergslagen plane- ras i och (Blötberget och Håksberg) 2015 respek- Järnvägstransporter planeras för att i första hand föra ut malmen till hamnarna och . Regeringen arbetar med att ta fram en svensk mineral- Mineralstrategin kommer att identifiera utmaningar som är viktiga att adressera för att ska behålla och avancera sin position som gruvnation. kommer att vara en del i mineralstrategin. Strategin tas fram i bred dialog 2 Rapportering av regeringsuppdrag, TRV 2011/31274, dnr N2012/2400/TE. med mineralnäringens aktörer och med andra berörda intressenter. Den svenska mineralstrategin ska vara färdig års slut. Skogsindustrin är i hög utsträckning beroende av det kapillära vägnätet för att få ut skogsråvaran. Vägnätets bärighet har stor betydelse för möjligheten att frakta timmer till de större transportlederna. De problem som finns är väl kända och främst förknippade med tjällossningsperioderna då bärighetsrestriktioner gäller. Genom landsbygdens enskilda och allmänna mindre vägar går en stor del av exportprodukter i form av jord- och skogsbruksprodukter. Enskilda vägar är därför av stor betydelse för möjligheterna att driva skogs- och lantbruksföretag men även för andra näringar, t.ex. turism. föreslår i att de stråk och noder som har pekats ut i det strategiska trafikslagsövergripande nätet (se kartan nedan) bör vara vägledande för framtida prioriteringar i infrastruktursatsningar. Regeringen delar denna bedömning men vill även betona den allmänna utgångspunkten att transportförsörjningen ska vara samhällsekonomiskt effektiv och bedrivas på ett miljöanpassat sätt. Strategiska stråk och noder. Källa: , . bedömer i att det behövs förbättrad logistik för att nå klimatmålen och att godstransporterna i högre grad bör utföras med järnväg och sjöfart. För att transportlösningar ska fungera behövs infrastruktur av tillräckligt god kvalitet såväl inom som utanför det utpekade nätet. att transportsystemet som helhet ska fungera kan det därför krävas att även andra stråk och noder än de som ingår i det utpekade nätet som redovisas ovan håller en tillräckligt hög kvalitet för att binda samman och förstärka transportinfrastrukturen. Regeringen avser att presentera en handlingsplan för att stärka sjöfartsnäringen i . Viktiga utgångspunkter för handlings- planen är bl.a. två statliga utredningar vars betänkanden Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar (SOU 2010:73) och Genomförande av EU:s regelverk om inre vattenvägar i svensk rätt (SOU 2011:4) har remitterats Prop. 2012/13:25 och är under beredning i . Sjöfartssektorns syn på den svenska sjöfartens villkor har belysts i detta arbete och handlingsplanen kommer att innehålla åtgärder som regeringen avser att vidta i syfte att främja sjöfartens konkurrenskraft men också dess samverkan med andra trafikslag. Sjöfarten utgör också en viktig del i det mer sammanhängande maritima klustret i samspel med andra närliggande verksamheter och näringar. Även detta kommer att beaktas i handlingsplanen. Trafikanalys konstaterar i rapporten i , redovisning av ett regeringsuppdrag (Rapport 2012:7) att det svenska näringslivet och samhället i övrigt är beroende av väl fungerande transporter. Myndigheten konstaterar vidare att de geografiska och demografiska förutsättningarna varierar över landet och att de tre storstadsregionerna har störst befolkningskoncentration och dessutom är stora knutpunkter för godstransporter. Detta medför brist på kapacitet i dessa områden och risker för konflikter mellan person- och godstransporter. I övriga landet är kapacitetsbristen enligt Trafikanalys mindre påtaglig och där är i stället stora avstånd och låg tillgänglighet begränsande faktorer. I rapporten konstateras vidare följande. De fyra trafikslagen kompletterar ofta varandra även om de ibland konkurrerar. Avgörande för val av transport är typen av gods, behovet av flexibilitet och kostnad. De viktigaste faktorerna när beslut fattas om en transportlösning är kvalitetskraven i relation till priset. Trafikslagsfördelningen för godstransporter är ganska väl avpassad till de förutsättningar som ges av varuslagens särskilda behov, transportköparnas efterfrågan på flexibilitet och rådande kostnadsläge. När det gäller godstransporternas möjligheter att bidra till uppfyllelse av de transportpolitiska målen menar att det inte bara bestäms av den framtida infrastrukturen eller av fordons- och farkostflottans sammansättning. Den bestäms också av beteendeförändringar, förändrade regler och styrmedel samt av en utvecklad samhällsplanering. 3.7 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Historiskt finns ett starkt och ömsesidigt samband mellan utvecklingen av transportsystemet och samhällsutvecklingen i stort. Transportpolitiken är också ett medel för att uppnå andra samhällsmål än de transportpolitiska, såsom tillväxt, sysselsättning, välfärd och god miljö. Utvecklingen av transportsystemet kan därför inte ske separat från en i övrigt långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Transportsystemet och tillhörande infrastruktur behöver dock anpassas till de krav som en långsiktigt hållbar utveckling ställer, såväl ekonomiskt, miljömässigt som socialt. Transporternas klimatpåverkan är en stor utmaning Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. visa ledarskap i att möta utmaningen både internationellt och genom de åtgärder som görs i . En av dagens viktigaste frågor är att bryta sambandet mellan fler transporter och negativ påverkan på miljön och Prop. 2012/13:25 klimatet. De globala utsläppen av växthusgaser behöver minst halveras till 2050 jämfört med . Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande om en färdplan för EU för en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi till 2050, KOM(2011) 112 slutlig. Syftet med färdplanen är att uppfylla målet att minska unionens utsläpp till 2050. Avsikten inom de internationella klimatförhandlingarna är att ett internationellt avtal senast ska antas 2015. Som nämnts svarar transportsektorn för cirka en tredjedel av de svenska utsläppen av växthusgaser. har beslutat att 2030 bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. tillkallade regeringen en särskild utredare för att kartlägga möjliga handlingsalternativ samt identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen (dir. 2012:78). Åtgärderna kan avse alla de relevanta aspekter som kan ha betydelse för att uppnå den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Utredningen ska slutredovisa resultatet av sitt arbete . Regeringens bedömning i propositionen Mål för framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:93) är att transportsektorn ska bidra till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet fossilberoende. Vägtrafiken släpper ut mer koldioxid än 1990 men trafikarbetet har ökat mer än utsläppsökningen. Trots att trafikarbetet ökade , minskade koldioxidutsläppen, tack vare fordonsteknisk utveckling och ökad andel biodrivmedel. Utvecklingen framgår av diagrammet nedan. Källa: Diagrammet är baserat på uppgifter från Figur 3.5: Utveckling av trafikarbete på väg och koldioxidutsläpp från vägtrafiken relaterat till . till transportsektorns totala utsläpp leder investeringarna i ny infrastruktur endast till marginella förändringar. Koldioxidskatten och EU:s utsläppshandelssystem (där även flygsektorn ingår) är de centrala styrmedlen för att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn såväl som från övriga sektorer. Styrmedlen påverkar dels teknikutvecklingen mot effektivare fordon och bränslen, dels företags och individers val av transportsätt och resmönster m.m. Ytterligare ett styrmedel är det kvotpliktsystem för inblandning av biodrivmedel i bensin och diesel som regeringen har aviserat. Sannolikt krävs även planeringsrelaterade åtgärder för att styra mot ett transporteffektivt samhälle. till transportsektorns totala utsläpp leder investeringar i transportinfrastruktur endast till marginella förändringar av koldioxidutsläppen. Investeringar påverkar dock hur systemet utvecklas och används som helhet vilket påverkar möjligheterna att minska koldioxidutsläppen. Resor och transporter bidrar tillsammans med olika typer av itlösningar till en samhällsutveckling som innebär en ökad frihet att bo och leva där man vill och ha tillgång till en bred arbetsmarknad.