prop · H00350 · 2012-12-18 00:00:00 — Attestanterna kontaktades och ombads skicka upphandlingsprotokoll, eller motsvarande dokument och kompletterande information gällande inköpet. bedömning är baserad på och avgränsad till dessa dokument med tillhörande information. Kvalitativ metod som komplement För varje utvalt inköp ombads därefter en av attestanterna att tillhandahålla tillhörande upphandlingsprotokoll eller motsvarande. Upphandlingarna visade sig tillhöra inköp som sträckte sig bakåt till 2004, vilket innebar att både Trafikverkstiden och Vägverks- och Banverkstiden omfattades. Innan stickprovet togs hade populationen rensats från inköp och från varor och tjänster utan anknytning till anläggningsbranschen (kontorsmateriel etc.). Det är även statistiskt korrekt att göra denna rensning i stickprovet, vilket innebär att lägga en observation i stickprovet åt sidan och slumpa fram en ny, när det visar sig att observationen avser en vara eller tjänst som inte är intressant. En sådan efterhandsrensning är enklare än att försöka filtrera bort alla irrelevanta observationer ur hela populationen. 79 Första halvan av januari fanns inte med i materialet, men bedöms sakna betydelse. TRAFIKVERKETS UPPHANDLING AV VÄGAR OCH JÄRNVÄGAR Efterhandsrensning användes även för att se till att konsult- och investeringsinköpen blev fler i stickprovet än de annars hade blivit. Efter att de första 30 observationerna konstaterats innehålla 21 drift- och underhållsrelaterade inköp, betraktades den kvoten som full. Sådana observationer lades därefter åt sidan tills totalt 8 konsult- och 10 investeringsinköp uppstått i stickprovet, förutom de 21 drift- och underhålls-inköpen. Det hade även varit möjligt att genomföra viktning med beloppen i förhållande till totala omsättning och liknande. ansåg det dock inte relevant att komplicera denna ingående studie mer än vad som redan skett. I stället prioriterade vi att gå vidare med hur mycket konkurrens som upphandlingarna genererat och om innehållet i kontrakten inneburit att konkurrensutsättningen varit effektiv. Antalet anbud något högre Resultatet av inköpsstickprovsundersökningen framgår av figur 8. Antal anbud per upphandling och verksamhetsområde. I byggande respektive drift och underhållskategorierna ingår en respektive två upphandlingar med 0 anbud. De vägräta linjerna markerar genomsnittsantalet i respektive kategori. GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR Genomsnittstalen är något högre än i analysen av antalet upphandlingar i CTM. Detta kan bero på bristande precision, eftersom stickprovets ringa storlek innebär att undersökningen endast är indikativ, särskilt när resultatet analyseras per kategori. Men antaget att skillnaden är en korrekt återspegling av verkligheten, så skulle skillnaden kunna bero på att antalet anbud blivit färre . Detta eftersom underlaget till analysen med de 39 inköpen omfattar en tidsperiod som sträcker sig längre bakåt i tiden än vad CTM-databasen gör. Antalet anbud vid upphandling av järnvägsmaterial har mätt upp att de materialupphandlingar som står för huvudvolymen genererar fler anbud än entreprenadsidan. För att översiktligt bedöma upphandlingseffektiviteten beträffande järnvägsmateriel tog ett stickprov på 30 artikelnummer. Bland dessa hade endast nio köpts in till ett totalt belopp som motiverade upphandling, definierat som överstigande sammanlagt 2010 och 2011. Ett prisbasbelopp, , återfinns i en gällande Banverksföreskrift80, som ett gränsvärde för att inköpet ska konkurrensutsättas. För de nio artiklarna uppnådde enheten ungefär lika stor konkurrens som uppnår i järnvägsentreprenadupphandlingar i allmänhet, om man beaktar osäkerheten med anledning av det begränsade stickprovet. För fem av de nio artiklarna, motsvarande av inköpsvolymen, hade färre än två godkända För tre av de fem hade bara ett anbud inkommit, och för de andra två underkändes alla anbud utom ett. En djupare analys är dock nödvändig på artikelnivå innan slutsatser bör dras. En sådan analys bör även inkludera om de artiklar som entreprenörer själva skulle köpa in är likvärdiga kvalitetsmässigt. 80 BVF 814. TRAFIKVERKETS UPPHANDLING AV VÄGAR OCH JÄRNVÄGAR GRANSKAR: INFRASTRUKTUR PÅ NYA VILLKOR Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? TRAFIKVERKETS UPPHANDLING AV VÄGAR OCH JÄRNVÄGAR 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport 2011:25 It-stödet i rättskedjan 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 2012:5 Besparingar i försvarets materielförsörjning. 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet 2012:7 Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? 2012:9 Effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor 2012:10 Statens försäljningar av apotek 2012:11 Den nordiska stridsgruppen Nordic Battlegroup 2011 2012:12 Tandvårdsreformen 2008 når den alla? 2012:13 Skattekontroll av företag urval, volymutveckling och uppföljning Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Sabuni, Adelsohn , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om upphandling av vägar och järnvägar