prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2011/12:136). I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är hänförbara till utgiftsområde 17. Tabell 2.5 Skatteutgifter inom utgiftsområde 17, netto1 Omsättning i ideella föreningar Skattereduktion för gåvor till ideell Totalt för utgiftsområde 17 1Ett innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. 2Biografföreställningar var tidigare särredovisade men redovisas nu i enlighet med mervärdesskattelagen under samma post som entréavgiftsbelagda kulturella föreställningar. 3Basen för upphovsrätter har uppdaterats med ny statistik över försäljningen av upphovsrätter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bidrag till Stiftelsen och Stiftelsen Avdrag får göras för bidrag som lämnas till (16 kap. 10 § inkomstskattelagen, IL) och (16 kap. 11 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Försäljning av 000 kr/år Vid försäljning av konstverk för är enligt 1 kap. 2 a § mervärdesskattelagen (ML) försäljningsbeloppet undantaget från mervärdesskatt under förutsättning att upphovsmannen eller dennes dödsbo vid försäljningen äger konstverket. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för tidningar och tidskrifter nedsatt till . Skattesatsen gäller även radiotidningar för synskadade och andra varor som gör skrift tillgänglig för läshandikappade. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för böcker, broschyrer, häften, musiknoter, kartor och liknande alster nedsatt till . Detta gäller även bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för entréavgift till konserter, biograf-, cirkus-, teater-, opera- och balettföreställningar eller liknande föreställningar nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för omsättning av tjänster inom idrottsområdet där verksamheten bedrivs kommersiellt, t.ex. i bolagsform, nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för upphovsrätter nedsatt till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 gäller för upplåtelse eller överlåtelse av vissa upphovsrättsligt skyddade litterära eller konstnärliga verk. Nedsättningen gäller inte för upplåtelse eller överlåtelse av fotografier, reklamprodukter, system och program för automatisk databehandling eller film eller liknande upptagning av information. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för entréavgift till djurparker nedsatt till . Nedsättningen gäller även för guidning i djurparker. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Försäljning av 000 kr/år Enligt 7 kap. 1 § ML är skattesatsen för försäljning av konstverk för eller mer nedsatt till . Detta gäller om konstverket vid försäljningen ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Ersättning som en idrottsutövare erhåller från en skattebefriad ideell förening med huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet och som inte överstiger ett halvt prisbasbelopp är enligt 2 kap. 19 § socialavgiftslagen undantagen från socialavgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen ifråga. Av 4 kap. 8 § ML följer att denna verksamhet inte är skattskyldig. Detta ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet Fysiska personer som ger gåvor till vissa stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som godkänts av kan få en skattereduktion motsvarande av gåvans värde som dras av mot slutgiltig skatt. Gåvounderlaget som berättigar till skattereduktion får uppgå till högst per person och år, vilket innebär att skattereduktionen får uppgå till högst per person och år. Bestämmelserna om skattereduktion för gåvor till godkända gåvomottagare finns intagna i lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva och i förordningen (2011:1295) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva samt i 67 kap. 2026 §§ IL. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna och Myndigheten för kulturanalys samt bidrag till kulturområdesövergripande ändamål. I det innefattas bidrag till regional kulturverksamhet, Skapande skola, bidrag till allmänkulturella ändamål, utvecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte, forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet samt stöd till icke-statliga kulturlokaler. I avsnittet behandlas även tvärgående frågor som omfattar hela kulturområdet och i vissa fall även medie- och idrottsområdet. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom Kulturområdesövergripande verksamhet, utgiftsområde 17 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kultur- 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 1:7 Myndigheten för kulturanalys 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i de mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen lyder: Kulturpolitiken ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken: -verksamhet vid Kulturbryggan, -den regionala fördelningen av statens bidragsgivning. Bedömningen utgår vidare från insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla de berörda verksamheterna. Statens kulturråds resultat redovisas dels nedan, dels under de avsnitt där anslagen redovisas. -främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor, -främja kvalitet och konstnärlig förnyelse, -främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, -främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan, -särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Bedömningen av resultatet för kulturområdesövergripande verksamhet utgår från: -insatser för att öka barns och ungas rätt till kultur, däribland bidrag till barn- och ungdomsverksamhet och Skapande skola, -insatser i syfte att åstadkomma ett ökat regionalt inflytande och ansvar genom kultursamverkansmodellen, -övergripande internationell verksamhet och samarbete, -insatser för att främja kulturella och kreativa näringar, -insatser för utvärdering av kulturpolitiken, -insatser för forskning inom kulturområdet, -insatser inom området kultur och hälsa, Regeringens mål för statens stöd till barn- och ungdomskultur är att öka barns och ungdomars möjligheter att delta i det kulturella livet och att själva få skapa och uttrycka sig. I de nationella kulturpolitiska mål som beslutade om 2009 anges att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas. Dessa mål är styrande för den statliga kulturpolitiken, men ska även kunna inspirera och vägleda politiken i kommuner och landsting. har ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter () som bl.a. erkänner barnets rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. har det offentliga stödet till barn- och ungdomskultur ökat; från 1998 till 2008 (Kulturen i siffror 2010:1, ). Uppgifterna är dock ungefärliga och ska tolkas med viss försiktighet. Kommunerna är de största offentliga bidragsgivarna med nästan . Merparten av dessa medel går till musik- och kulturskolor och till bibliotekens låneverksamhet gentemot barn och unga. Landstingen står för ca . Staten står för ca . har ett särskilt utvecklingsansvar för barn- och ungdomskulturverksamhet i hela landet, bl.a. genom sin bidragsfördelande roll. Myndigheten avser att utforma en ny strategi för området . För att öka kunskapen och den nationella samordningen inom detta kunskapsfält gav regeringen -insatser när det gäller jämställdhet samt tillkulturråd i uppdrag att etablera en nationell gänglighet för personer med funktionsnedsättning, -insatser för det civila samhället, webbplats om barn- och ungdomskultur. På webbplatsen visas bl.a. goda exempel, aktuali- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 teter och information som i första hand riktas till vuxna som arbetar med barn- och ungdomskultur. har även i uppdrag att genomföra en konferens med utgångspunkt i barns och ungas rätt till kultur. Myndigheten för kulturanalys, som bildades , gör i rapporten 2012 en bedömning av medierapporteringen om satsningen Skapande skola. kommer myndigheten att låta göra en extern utvärdering av satsningen. Av den nya läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) följer att skapande arbete och lek är väsentliga delar i det aktiva lärandet. De intellektuella såväl som de praktiska, sinnliga och estetiska aspekterna ska uppmärksammas i skolarbetet. Drama, rytmik, dans, musicerande och skapande i bild, text och form ska vara inslag i skolans verksamhet. Förmåga till eget skapande hör till det som eleverna ska tillägna sig. Statens bidrag till barn- och ungdomsverksamhet uppskattas till ca (Kulturen i siffror 2010:1). I detta belopp ingår bidrag till de centrala museerna, nationalscenerna och övriga statliga kulturmyndigheter och institutioner, stöd till regionala konst-, scenkonst- och kulturarvsinstitutioner liksom till fria grupper inom teater, dans och musik. Medel ges också till satsningen Skapande skola, läsfrämjande insatser, barn- och ungdomslitteratur, landets fem nationella minoriteter och till filmverksamhet för och med barn och unga. Av samlade bidragsgivning 2011 användes till insatser för barn och unga (medel som fördelas via kultursamverkansmodellen ingår inte i denna beräkning). Statens kulturråds preliminära uppföljning för 2011visar att andelen verksamheter för barn och unga upp till inom kultursamverkansmodellen uppgick till . I syfte att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet, och på så vis främja alla barns rätt till kultur och eget skapande, inrättade regeringen Skapande skola. Satsningen har successivt utvidgats och omfattar hela , dvs. årskurs 19, och uppgår 2012 till ca . Grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola omfattas. som alla landets kommuner har ansökt om bidraget minst en gång. uppföljning av bidraget (Skapande skola en nulägesanalys, skriftserie 2012:2) visar att 2 174 skolor och sammanlagt 280 000 elever i årskurs 49 genomförde Skapande skola-projekt under /2011. I av fallen har elever varit delaktiga i att planera projekten. Skolhuvudmännen beskriver en ökad ambition att integrera kulturella uttryck i undervisningen. Skapande skola har bidragit till ett ökat engagemang och intresse för kultur hos såväl elever som lärare. Huvudmännen anger att insatserna har bidragit till ett förbättrat samarbetsklimat på skolorna och att elevernas självkänsla och självförtroende har stärkts. De kulturaktörer som besvarat enkät om sina erfarenheter från är övervägande positiva. Framför allt lyfter de fram arbetet med eleverna, men även det goda samarbetet med lärarna. Tabell 3.2 Skapande skola 20082012 Anslag (mnkr) - varav friskolor/statliga Antal elever (tusental) 1 Kommuner och stadsdelar kan söka var för sig varför antalet ansökningar inte summerar. Vid fördelning av Skapande skolabidraget fördelade till 252 kommuner och 126 fristående skolor. Preliminärt berörs drygt 615 000 elever spridda över landets samtliga län i årskurs 19. Barnperspektiv hos nationella kulturinstitutioner ska de statligt finansierade kulturinstitutionerna integrera ett barnperspektiv i sina verksamheter. För att ytterligare stärka detta arbete gavs dessa institutioner i uppdrag att utforma strategier för sin barn- och ungdomsverksamhet. De redovisade strategierna visar bl.a. att de kulturpolitiska målen och används som grund för verksamheten. Former för ungas inflytande och delaktighet i verksamheterna beskrivs liksom ansvariga parter för uppföljning och genomförande. Hur strategierna tillämpas i verksamheterna kommer 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att följas upp i dialog med institutionerna. I arbete med barn och unga finns ett tydligt barnperspektiv där flera produktioner har tagits fram i samverkan utifrån barns och ungas berättelser. Kulturarvet, inte minst det som museerna förvaltar och beskriver, spelar en väsentlig roll för barns och ungas utveckling och lärande. Museerna erbjuder bl.a. pedagogiska upplevelser för barn och unga såväl inom ramen för det formella lärandet i förskola, grundskola och gymnasiet, som för att tillsammans med vuxna eller på egen hand besöka museerna. beslutade regeringen om fritt inträde för barn och unga upp till till alla utställningar vid statliga museer. Antalet barn- och ungdomsbesök på de statliga museerna ökade med . Högst andel barn och unga hade samt Musik- och . De centrala statliga museerna avsätter av sin personal för verksamheter som direkt rör barn och unga, vilket är betydligt lägre än de som regionala museer i genomsnitt avsätter. Stiftelsen har i uppdrag att prioritera verksamhet som riktar sig till barn och ungdomar. Det gäller det statliga stödet till regionala filmcentrum, men även t.ex. att en viss del av filmavtalets produktionsstöd ska användas för att stödja barn- och ungdomsfilm. Därutöver fördelas stöd till film i skolan som uppgick till riktat till filmpedagogiska projekt i 25 kommuner. Stödet syftar till att långsiktigt bygga upp skolornas kompetens och arbete med film och rörlig bild. Barns och ungas läsning Flera undersökningar, däribland den internationella , visar att det finns tendenser till en negativ utveckling vad gäller läsförståelse, läsning och intresse för litteratur bland barn och unga. Detta gör statens insatser för att stimulera unga att läsa särskilt angelägna. Färdigheter i läsning är grundläggande för att kunna tillgodogöra sig kunskap. Det är dessutom betydelsefullt för barns språkutveckling och intresse för litteratur. Regeringen har därför under 20082012 genomfört Läsa-skriva-räkna- satsningen i skolan. Sammanlagt har 1,5 miljar- der kronor avsatts för ändamålet under utgiftsområde 16 Utbildning och forskning. Syftet är att stärka elevernas basfärdigheter i att läsa, skriva och räkna. Statens bidrag till inköp av barn- och ungdomslitteratur på folk- och skolbiblioteken ger, i kombination med bidraget till läsfrämjande, möjligheter till ett mer mångfacetterat arbete. fördelades av de olika formerna av litteraturstöd till barn och unga. har statens bidrag till läsfrämjande insatser fördubblats och uppgick till . fördelade i läsfrämjande bidrag och utsåg tillsammans med Författarcentrum en särskild läsambassadör med uppdrag att främja barns och ungas läsning. Den tillsatta litteraturutredningen har bl.a. fått i uppgift att analysera och föreslå hur barns och ungas intresse för läsning, eget skrivande och litteratur kan stärkas (dir. 2011:24). Litteraturpriset till minne (), som firar 10-års jubileum, har 2012 tilldelats den nederländske författaren . Barnperspektiv hos regionala institutioner och fri scenkonst Regionala scenkonst- och musikinstitutioner ger föreställningar och konserter både i egna lokaler och genom turnéer. En betydande del av statens bidrag till dessa verksamheter, , riktas mot barn och unga och uppgick till ca (exklusive de fem län som ingick i kultursamverkansmodellen ). Tabell 3.3 bidrag till barn och unga Teater, dans och musik Litteratur, bibliotek, tidskrifter Bild, form, museer, utställningar I tabell 3.3. ovan ingår inte de medel som 2011 fördelades till de fem län som ingick i kultursamverkansmodellen. av bidraget till fria teatergrupper avsåg 2011 projekt och verksamheter som riktade sig till den unga publiken. Den fria scenkonsten tar ett stort ansvar för den unga publiken i hela landet. Inom det fria musiklivet var andelen konserter riktade till de yngre målgrupperna , vilket är en ökning jämfört med . Av det totala statliga stödet till regionala museer fördelades till verksamheter riktade till barn och unga. I genomsnitt berör av museernas verksamhet barn och unga i form av insatser inom skolans ram och särskilda pedagogiska program . av personalen arbetade med inriktning mot barn och ungdomar , en siffra som varit relativt . Skyddet för barn och unga mot skadlig mediepåverkan Barn och unga är aktiva dator- och internetanvändare och en av de tydligaste trenderna är att användningen har gått ner i åldrarna. Siffror visar att två av tre förskolebarn regelbundet använder datorn. Bland 512- åringar använder en dator. Datorspel är den vanligaste aktiviteten. I åldersgruppen uppger att de spelar dator- eller tv-spel . Att umgås via sociala medier är också relativt vanligt (Småungar & Medier 2010; Ungar & Medier 2010, ). bildades myndigheten med uppdraget att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan. Myndigheten ska följa medieutvecklingen när det gäller barn och unga samt sprida information och ge vägledning om barns och ungas mediesituation. ska också fastställa åldersgränser för film som är avsedd att visas för barn . Mediekunnighet är myndighetens främsta medel för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare. har myndigheten prioriterat yngre barn och tagit fram ett pedagogiskt paket om källkritik och mediekunnighet (Nosa på nätet) för förskola och lågstadiet och en lärarhandledning (Expert på nätet) utifrån den nya läroplanen (Lgr 11). avser även att ta fram undervisningsmaterial om källkritik och medieanalys för högstadiet och gymnasiet . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 De statliga och regionala kulturinstitutionerna bedriver ett varierat och brett arbete för barn och unga med utgångspunkt bl.a. i de nationella kulturpolitiska målen och i enlighet med de mål, riktlinjer och återrapporteringskrav som formuleras i bl.a. regleringsbrev. Det uppdrag som de statliga kulturinstitutionerna fått om att utforma strategier för sin barn- och ungdomsverksamhet ger goda möjligheter att synliggöra insatser inom området och genomföra ett mer systematiskt utvecklingsarbete. I syfte att bistå regeringen med underlag och rekommendationer som kan ligga till grund för utveckling och omprövning av kulturpolitiken bildades Myndigheten för kulturanalys . Kommande rapporter och analyser från myndigheten om barn- och ungdomskultur kommer att öka kunskapen inom området. Kultursamverkansmodellen (se avsnitt 3.4.2) bör ge nya möjligheter till dialog och uppföljning om det arbete inom kulturområdet som riktas till barn och unga. Det kommer även att vara möjligt att se vilka insatser som vänder sig till ungdomar och unga vuxna i åldrarna respektive . Att så gott som alla landets kommuner har ansökt om medel från regeringens satsning Skapande skola minst en gång visar att förutsättningarna för barns och ungas tillgång till professionell kultur och till eget skapande har förbättrats. Det tydliggörs även av det stora antal barn och unga i hela landet som omfattades av årets bidragsbeslut. De positiva reaktioner som satsningen fått hos skolans huvudmän och hos berörda kulturaktörer visar på satsningens goda utfall. Nätverk har etablerats mellan skola och kulturliv liksom nya strukturer för samverkan mellan berörda förvaltningar, vilket bidrar till att det ömsesidiga utbytet mellan skola och kulturliv förankras långsiktigt. Kravet på handlingsplaner har inneburit att ett mer målinriktat och strategiskt arbete genomförs . De positiva beskrivningar som lärare och elever gör av sina erfarenheter av satsningen visar att Skapande skola inte bara har positiva effekter för eleverna utan även för lärandet och för skolan generellt. Varierade och angelägna insatser har även genomförts inom medieområdet för att skapa säkrare miljöer på nätet för barn och unga att vistas i och för att ta vara på och öka barns och ungas mediekompetens. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 3.4.2Kultursamverkansmodellen kulturen närmare medborgarna infördes kultursamverkans modellen i fem län; , , , och . Ett syfte med modellen är att föra besluten om kulturen närmare medborgarna samt att ge ökat genomslag för regionala prioriteringar och variationer. Huvudsyftet är att modellen i ökad grad ska bidra till att uppfylla de nationella kulturpolitiska målen. För att kunna ingå i modellen gäller att i respektive län, i samverkan med länets kommuner, ska ha tagit fram en regional kulturplan. Dialog om planens innehåll ska även ske med det civila samhället och de professionella kulturskaparna. Det är som ansvarar för beslut om statens länsvisa bidrag till regionala kulturverksamheter. I och med att landstingen övertar ansvaret för att fördela det statliga stödet till regionala kulturverksamheter i länen uppstår en större flexibilitet och frihet för landstingen, eftersom regeringen inte längre pekar ut vilka verksamheter som ska få del av statens bidrag. inträdde ytterligare elva län i modellen, vilket innebär att modellen omfattar totalt 16 län. avser ytterligare fyra län att tillträda modellen. utfärdade , efter dialog med landstingen och samverkansrådet, föreskrifter för hur den kvantitativa uppföljningen av modellen ska göras. Arbetet med den kvalitativa uppföljningen fortsätter . Uppföljning av modellen utfall De fem första länen i modellen tilldelades 2011 bidrag på totalt ca , vilket motsvarade av totala bidragsgivning till regionala kulturverksamheter. Bidragsgivningen baserade sig fördelning. fick därutöver ett tillskott på som användes till arbete inom bild och form. tilldelades en förstärkning på som användes till en danssatsning. Enligt preliminära kvantitativa uppföljning av de fem första länen fördelade landstingen och det statliga stödet till de sju utpekade konst- och kulturområdena enligt tabell 3.4. nedan. Tabell 3.4 Landstingens fördelning av kultursamverkansmodellens medel 2011 Professionell teater-, dans- och musikverksamhet Konst- och kulturfrämjande verksamhet Statens kulturråds uppföljning omfattar även de totala regionala intäkterna inom ramen för modellen. De totala intäkterna omfattar regional och lokal medfinansiering, EU-medel, sponsring m.m. Det sammanlagda statliga bidraget (ca ) inom ramen för modellen utgör av modellens samtliga intäkter på ca . Det statliga bidraget varierar mellan länen, i utgör bidraget av samtliga intäkter, , , och . Till de fem första länen fördelades 2011 även ca i utvecklingsbidrag. Merparten, , tilldelades scenkonstområdet, tilldelades museirelaterade projekt, ca tilldelades konstområdesövergripande projekt och gick till biblioteksrelaterad verksamhet. ingår ytterligare elva län i modellen. Därmed omfattas 16 län och av de bidragsmedel som tidigare fördelade direkt till institutionerna. Totalt fördelades ca till de 16 länen 2012. har fördelats i utvecklingsbidrag till regionala verksamheter både inom och utanför modellen. fördelades till projekt i de län som ingår i modellen. prioriterade verksamheter som beaktar de nationella kulturpolitiska målen om kvalitet, konstnärlig förnyelse och tillgänglighet samt projekt som främjar interregionalt eller internationellt samarbete. har 2012 presenterat en kartläggning av hur bibliotekens intressen tagits tillvara i de fem första länens kulturplaner.