prop · H00316 · 2012-10-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:16 Vissa frågor om underhållsstöd Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås vissa ändringar i 19 kap. socialförsäkringsbalken när det gäller en bidragsskyldigs betalningsskyldighet för underhållstöd. Det föreslås ett förtydligande om att betalningsskyldigheten efter anstånd med betalning av underhållsstöd fullgörs genom avbetalning. Om en avbetalningspost inte är betald i rätt tid, måste den bidragsskyldige senast efter det ha kommit i kapp med avbetalningsplanen. Är samtliga delposter inte betalda inom den angivna tiden förfaller hela skulden till omedelbar betalning. Vidare föreslås en korrigering i 18 kap. socialförsäkringsbalken av tre hänvisningar till bestämmelser i 19 kap. så att dessa motsvarar vad som gällde enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd innan balken trädde i kraft. I 19 kap. 49 § föreslås slutligen ett förtydligande i fråga om verkställbarhet av beslut. Lagändringarna föreslås träda i kraft med vissa övergångsbestämmelser. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ....................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Betalningsskyldighet vid underhållsstöd........................................... Reglerna om anstånd behöver förtydligas .......................... Hanteringen av skulder efter anstånd med betalning för lämnat Korrigering av hänvisningar i bestämmelserna om Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Vissa frågor om Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Om det finns anledning att anta att en bidragsskyldig förälder i rätt ordning betalar underhåll till barnet med minst det belopp som skulle ha fastställts som betalningsbelopp enligt 19 kap. 1017 samt 21, 26 och 27 §§, ska det sist avsedda beloppet räknas av från underhållstödet. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 18 kap. 21, 24 och 25 §§ samt 19 kap. 43 och 49 §§ socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Om det finns anledning att anta att en bidragsskyldig förälder i rätt ordning betalar underhåll till barnet med minst det belopp som skulle ha fastställts som betalningsbelopp enligt 19 kap. 1017 samt 26 och 27 §§, ska det sist avsedda beloppet räknas av från underhållsstödet. Om sökanden begär det, lämnas Om sökanden begär det, lämnas månaden med avräkning för det månaden med avräkning för det betalningsbelopp som skulle ha betalningsbelopp som skulle ha fastställts, om 19 kap. 1017 samt fastställts om 19 kap. 1017 samt 26 och 27 §§ hade tillämpats på 21, 26 och 27 §§ hade tillämpats inkomsten för den av föräldrarna på inkomsten för den av föräld- som inte är boförälder. rarna som inte är boförälder. Vid växelvist boende lämnas underhållsstöd för var och en av föräld- rarna med hälften av . 19 kap. 1017 samt 26 och 27 §§ 1017 samt 21, 26 och hade tillämpats på inkomsten för 27 §§ hade tillämpats på inkoms- ten för föräldern. En bidragsskyldig som har en En bidragsskyldig som har en skuld till staten på grund av att skuld till staten på grund av att han eller hon har haft anstånd ska, han eller hon har haft anstånd ska, sedan anståndsbeslutet har upp- sedan anståndet har löpt ut, betala hört, betala ett belopp som mot- svarar 1,5 gånger det betalnings- (avbetalning) med en tolftedel av belopp som följer av 25, 1017 och 2127 §§ eller, om betalningsskyldigheten för något barn har upphört, skulle ha fastställts enligt dessa paragrafer, dock per barn och månad. Den bidragsskyldige behöver dock inte betala ett belopp som är högre än att den bidragsskyldige får behålla vad han eller hon behöver för sitt eget och familjens underhåll enligt bestämmelserna i 7 kap. 4 och 5 §§ utsökningsbalken. För belopp som överstiger det den bidragsskyldige är skyldig att betala ska på ansökan av honom eller henne nytt beslut om anstånd meddelas. följer av 25, 1017 och 2127 §§ för något barn har upphört, skulle ha fastställts enligt dessa paragrafer, dock per barn och månad. Den bidragsskyldige behöver dock inte betala större delposter än att den bidragsskyldige får behålla vad han eller hon behöver för sitt eget För belopp som överstiger det den bidragsskyldige är skyldig att betala enligt första stycket ska på ansökan av honom eller henne nytt beslut om anstånd meddelas. Om en delpost enligt första stycket inte är betald på förfallodagen, ska den och de därpå följande fem delposterna vara betalda senast efter det att den förstnämnda delposten skulle ha betalats. Om inte samtliga sex delposter är betalda inom den angivna tiden förfaller hela skulden till omedelbar betalning. ska utan dröjsmål vidta åtgärder för att driva in fordringen, om den bidragsskyldige inte fullgör sin betalningsskyldighet. enligt 1627 §§ och ränta enligt 47 enligt 1627 och 43 §§ samt ränta och 48 §§ får verkställas enligt enligt 47 och 48 §§ får verkställas enligt bestämmelserna i utsök- 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya föreskrifterna i 18 kap. 21, 24 och 25 §§ tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter . 3.De nya föreskrifterna i 19 kap. 43 § tredje stycket ska tillämpas när en bidragsskyldig inte i rätt tid har betalat ett fastställt belopp som har förfallit till betalning efter ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning Justitiekanslern () har i en skrivelse till regeringen (dnr S2006/2127/RS) påtalat behovet av förtydliganden i bestämmelserna om anstånd med återbetalningsskyldighet för underhållsstöd. Vid tiden för JK:s skrivelse gällde i fråga om underhållsstöd lagen (1996:1030) om underhållsstöd, USL. Den lagen upphävdes genom lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (SFB). Bestämmelserna om underhållsstöd finns numera i 1719 kap. SFB. har i en skrivelse till regeringen (dnr S2011/7342/FST) föreslagit ändringar i 18 kap. socialförsäkringsbalken. har uppmärksammat att 18 kap. 21, 24 och 25 §§ SFB inte överensstämmer fullt ut med motsvarande äldre bestämmelser i . Inom utarbetades därefter promemorian Vissa frågor om underhållstöd. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr S2012/3569/FST). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har följt Lagrådets yttrande. 4 Betalningsskyldighet vid underhållsstöd En bidragsskyldigs betalningsskyldighet mot när underhållsstöd betalas ut regleras i 19 kap. socialförsäkringsbalken (SFB) och förordningen (1996:1036) om underhållsstöd, USF. Betalningsskyldigheten bestäms enligt 19 kap. 16 § SFB till ett visst belopp . Detta belopp ska motsvara det procenttal av den bidragsskyldiges inkomst som anges i 19 kap. 17 § SFB (vilket motsvarar den tidigare bestämmelsen i 24 § USL). Procenttalets storlek är beroende av hur många barn som den bidragsskyldige föräldern är underhållsskyldig för. När betalningsskyldigheten har fastställts ska enligt 6 § första stycket USF, en tolftedel av årsbeloppet betalas senast den sista i före den månad som underhållsstödet avser. Om den bidragsskyldige inte fullgör sin betalningsskyldighet ska utan dröjsmål vidta åtgärder för att driva in fordringen enligt 19 kap. 49 § SFB. får enligt 19 kap. 40 § SFB på ansökan av den bidragsskyldige emellertid helt eller delvis bevilja anstånd med att fullgöra betalningsskyldigheten. Anstånd ska medges i den mån det behövs för att den bidragsskyldige ska få behålla vad som behövs för eget och familjens underhåll. Bestämmelserna om förbehålls- Prop. 2012/13:16 belopp i 7 kap. 4 och 5 §§ utsökningsbalken (UB) ska då tillämpas. beslut om anstånd gäller för högst . Det belopp som beslutet om anstånd avser ska betalas före belopp som avser senare tid. En bidragsskyldig förälder som har en skuld till staten på grund av att han eller hon haft anstånd ska, sedan anståndsbeslutet har upphört, enligt 19 kap. 43 § SFB betala ett belopp som motsvarar 1,5 gånger det betalningsbelopp som följer av betalningsbestämmelserna i 19 kap. 25, 1017 och 2127 §§ SFB eller, om betalningsskyldigheten för något barn har upphört, skulle ha fastställts enligt nämnda paragrafer, dock per barn och månad. Den bidragsskyldige behöver dock inte betala ett belopp som är högre än att han eller hon får behålla det som behövs för sitt eget och familjens underhåll enligt bestämmelserna i 7 kap. 4 och 5 §§ UB. För belopp som överstiger vad den bidragsskyldige är skyldig att betala ska på ansökan av honom eller henne ett nytt beslut om anstånd meddelas. Om den bidragsskyldige inte betalar ett fastställt betalningsbelopp i rätt tid eller har beviljats anstånd med betalningen, ska enligt 19 kap. 47 § ränta betalas på skulden. Beslut om betalningsskyldighet för underhållsstöd får enligt 19 kap. 49 § SFB verkställas enligt bestämmelser i . Enligt 1 kap. 6 § UB handläggs utsökningsmål som enskilt mål eller allmänt mål. fordringar avseende betalningsskyldighet för underhållsstöd handläggs som allmänna mål (prop. 2005/06:208 s. 66 f.). Detta innebär bl.a. att lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar är tillämplig i sådana fall. Enligt 4 § tredje stycket indrivningsförordningen (1993:1229) ska indrivning av fordringar som avser betalningsskyldighet för underhållsstöd begäras hos senast efter det att den äldsta fordringen skulle ha betalats, om inte särskilda skäl talar emot det. Före var tidsfristen för sådan begäran efter det att fordringen skulle ha betalats. 4.2Reglerna om anstånd behöver förtydligas Justitiekanslern () har till regeringen påtalat behov av förtydliganden i de bestämmelser som reglerar återbetalning av underhållsstöd, särskilt avseende förfallotidpunkt för fordringar på återbetalning när den betalningsskyldige har haft anstånd (enligt 19 kap. 40 och 41 §§ SFB, tidigare 32 § USL), och efter anståndet försummar en eller flera månadsbetalningar. Bestämmelserna tillämpas då så att hela den skuld som har ackumulerats under anståndet anses förfallen, varvid indrivning avseende hela denna skuld sker enligt 19 kap. 49 § SFB (29 § USL). Enligt JK kan det ifrågasättas om det inte klarare bör framgå av lagtexten vilka följder det får för en bidragsskyldig förälder om han eller hon underlåter att betala beloppet för en viss månad. JK har frågat om det rättsliga stödet för att hela den ackumulerade fordringen ska anses vara förfallen direkt efter ett anstånd. För det fall att hela den ackumulerade fordringen förfaller efter ett anstånd, har JK väckt frågan om detta stämmer med att en ny betalningsplan ska gälla enligt vilken de gamla beloppen ska betalas före de nya (jfr 2012/13:16 19 kap. 42 § SFB). Enligt JK framgår det inte av bestämmelserna om den bidragsskyldiga föräldern är förpliktad att betala direkt vid anståndstidens utgång eller om det är först vid förfallotidpunkterna enligt betalningsplanen. har till JK uppgett bl.a. följande. Även om skulderna som omfattas av anståndet egentligen har förfallit till betalning (enligt 6 § första stycket USF), skjuts betalningsskyldigheten helt eller delvis upp på grund av anståndet. När anståndstiden löpt ut meddelar ett nytt beslut om anstånd som avser den kommande betalningsskyldigheten (s.k. fortsatt anstånd). Eftersom betalningsplanen motsvarar en löpande betalningsskyldighet blir förfallotidpunkten densamma som för bidragsskyldiga utan anståndsbeslut, dvs. den närmast före den dag som underhållsstödet avser (6 § första stycket USF). Betalt belopp avräknas på den äldsta skulden. Vidare har uppgett följande till JK. Myndigheten är skyldig att överlämna ärendet för indrivning senast efter att skulden har förfallit till betalning. Det innebär att myndigheten inte godtyckligt får acceptera andra fördröjningar med betalningen än de som direkt följer av lag. En förutsättning för att inte ska lämna över ett ärende med betalningsplan för indrivning är således att anståndsbeslutet följs, dvs. att den bidragsskyldige betalar enlig planen . Den bidragsskyldige har oftast en skuld som enligt 4 § indrivningsförordningen skulle ha lämnats för indrivning om inte anståndsbeslutet hade funnits. 5Hanteringen av skulder efter anstånd med betalning för lämnat underhållsstöd Regeringens förslag: Det förtydligas att den betalningsskyldighet som fastställs för en bidragsskyldig förälder som har haft anstånd med betalning av underhållsstöd, ska fullgöras genom att skulden till staten betalas i delposter (avbetalning). Om en delpost inte är betald i rätt tid, måste den bidragsskyldige senast efter det ha kommit i kapp med avbetalningsplanen. Är samtliga sex delposter inte betalda inom den angivna tiden förfaller hela skulden till omedelbar betalning. Det förtydligas också att beslut om betalningsskyldighet efter anstånd kan verkställas enligt bestämmelserna i utsökningsbalken. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Enligt promemorieförslaget ska hela skulden förfalla till omedelbar betalning först när den bidragsskyldige har låtit bli att betala fem delposter oavsett om dessa avser i följd. Remissinstanserna: De allra flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. tillstyrker förslaget men anser att lagtexten bör förtydligas så att det framgår att hela skulden vid avbetalning ska förfalla till omedelbar betalning, om den bidragsskyldige inte har betalat resterande del- Makalösa Föräldrar lämnar generella synpunkter om särlevande föräldrars situation och den problematik som de ser med Skälen för regeringens förslag: Av redogörelsen för den rättsliga regleringen framgår att betalningsskyldighet för underhållsstöd ska full- göras månatligen i förskott genom att en tolftedel av årsbeloppet betalas senast den sista i före den månad som underhållsstödet I detta avseende är det klart när förfallotidpunkten inträffar. bidragsskyldig inte har betalat senast på förfallodagen ska Försäkrings- kassan inom överlämna fordran för indrivning. JK har dock anfört att det i regelverket inte anges vilken betydelse ett beviljat anstånd har för frågan om när ett belopp som avser tid för vil- ken anstånd har beviljats ska anses ha förfallit till betalning. torde ett anståndsbeslut anses innebära att förfallotidpunkten skjuts Enligt JK framgår det heller inte vilken betydelse en försummelse att betala ett månadsbelopp efter anståndet har. I förarbetena anges att ett beslut om anstånd innebär att det finns en skuld till staten som blir större ju längre anståndstiden varar (prop. 1995/96:208, s. 53). Vidare anförs att det belopp som ett beslut om anstånd avser ska betalas före återbetalning som avser senare tid, vilket innebär att den betalningsskyldighet som löpande förfaller till betalning i många fall blir en tillkommande skuld. Ett nytt anståndsbeslut måste då ofta meddelas för den tillkommande skulden (anförda prop. s. 53). författningskommentaren till den dåvarande bestämmelsen i USL om anstånd anges att anstånd innebär att man i den utsträckning som anståndsbeslutet anger, låter bli att vidta åtgärder för att driva in ford- Skulden kvarstår och ökas eventuellt för anståndet (anförda prop. s. 97). Det måste anses rimligt att åtgärder för indrivning av skulden ska kunna vidtas beträffande den som inte fullgör betalningsskyldighet för skuld efter anståndets utgång. Som JK påtalat framgår det inte av bestämmelserna för vare sig betalningsskyldighet eller anstånd när för- fallotidpunkten inträder i en sådan situation. Det finns därför anledning att föreslå en lagändring som klargör att skulden ska betalas i delposter som förfaller till betalning enligt en Vidare bör det tydligt framgå vad följden blir vid underlåtenhet att följa denna plan. Om en bidragsskyldig inte har betalat fem delposter, bör detta enligt förslaget i den remitterade promemorian få till följd att hela skulden förfaller till omedelbar betalning och någon avbetalning ska inte längre göras till . behöver enligt förslaget i promemorian inte avse fem delposter i följd för att hela skulden ska förfalla till omedelbar betalning. Det är enligt det förslaget det sammanlagda antalet försummade betalningar som ska En ordning där förutsättningarna för när hela skulden ska förfalla till omedelbar betalning är kopplad till ett visst antal betalningsunderlåtelser spridda kan emellertid innebära problem. kassan kan promemorians förslag ge intryck av att den bidragsskyldige i praktiken skulle kunna låta fyra delposter vara obetalda utan att det får någon konsekvens, dvs. att en bidragsskyldig har 2012/13:16 möjlighet skjuta upp åtgärder för indrivning. En sådan reglering skulle riskera att bli en ny skuldfälla för bidragsskyldiga föräldrar. Ett sådant system är dessutom svårt och mycket dyrt att inkorporera med underhållsstödets nuvarande it-system. förordar i stället en ordning som i större utsträckning ansluter till dagens administrativa rutiner. Vid den löpande betalningsskyldigheten för lämnade underhållsstöd är denna inriktad på att den bidragsskyldige vid betalningsproblem ska komma i kapp med sina betalningar, annars lämnas samtliga förfallna poster, efter uppmaning att betala, till indrivning hos . Ett liknande system bör enligt användas för betalningar inom ramen för avbetalningsförfarandet efter anstånd. Har den bidragsskyldige inte betalat en eller flera delposter , förslagsvis , från det att den äldsta delposten skulle ha betalats, bör enligt hela skulden förfalla till omedelbar betalning. Den föreslagna ordningen innebär enligt regeringens mening ett förtydligande av förfallotidpunkten så som JK har efterfrågat. Förslaget lindrar dessutom effekterna för en bidragsskyldig som tillfälligt försummat att betala på skulden på så sätt att han eller hon får på sig att betala. Med hänsyn till de administrativa problem som skulle uppkomma om förfallotidpunkten för hela skulden bestäms enligt förslaget i promemorian finns det anledning att något justera förutsättningarna för att hela skulden ska förfalla till omedelbar betalning. Regeringen anser därför att om en bidragsskyldig har misskött betalningen av någon delpost, ska hela skulden förfalla till omedelbar betalning om han eller hon inte har kommit i kapp med avbetalningsplanen. Med den nu föreslagna ordningen blir det lättare för en bidragsskyldig att kunna förutse när han eller hon löper risk för att avbetalningsförfarandet kan komma att avbrytas och hela skulden förfaller i stället till omedelbar betalning. Särskilt gäller det om har förflutit mellan flera obetalda delposter. Vidare anser regeringen att det bör göras ett förtydligande i fråga om att beslut om betalningsskyldighet efter anstånd omfattas av de beslut som kan verkställas enligt bestämmelser i utsökningsbalken. Ett sådant förtydligande bör göras i 19 kap. 49 § SFB. De ändringar som aktualiseras berör endast begränsade aspekter av systemet med underhållsstöd. De synpunkter som framförs av Makalösa Föräldrar kan därför inte beaktas i detta sammanhang. Korrigering av hänvisningar i Regeringens förslag: Bestämmelserna om beräkning av underhållsstöd i 18 kap. 21, 24 och 25 §§ socialförsäkringsbalken ska korrigeras på så sätt att det införs en hänvisning även till en bestämmelse om skälighetsbedömning i 19 kap. samma balk. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De allra flesta remissinstanserna tillstyrker för- slaget eller har ingen invändning mot det, alternativt kommenterar inte förslaget. Skälen för regeringens förslag: Underhållsstöd och betalningsskyldighet regleras i 1719 kap. socialförsäkringsbalken (SFB). När det gäller underhållsstöd och betalningsskyldighet för tid tillämpas fortfarande lagen (1996:1030) om underhållsstöd (USL). Underhållsstöd lämnas till ett barns försörjning när dess föräldrar inte bor tillsammans och den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Stödet betalas till den förälder som barnet bor och är folkbokfört hos. Underhållsstöd lämnas dock inte om det finns anledning att anta att en bidragsskyldig förälder i rätt ordning betalar underhållsbidrag med minst det belopp som skulle betalas ut som underhållsstöd. Inte heller lämnas stöd om det är uppenbart att den bidragsskyldige på annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll. När underhållsstöd lämnas och det finns en bidragsskyldig förälder, ska han eller hon betala ett belopp till som helt eller delvis motsvarar underhållsstödet. Betalningsbeloppet får inte överstiga vad som betalas ut i underhållsstöd. Den bidragsskyldiges betalningsskyldighet beräknas normalt med beaktande av hans eller hennes taxerade inkomster. Betalningsskyldighet kan även bestämmas genom en skälighetsbedömning, om det är uppenbart att förvärvsförmågan väsentligt överstiger den taxerade inkomsten och den bidragsskyldige inte visar godtagbar anledning till att förvärvsförmågan inte utnyttjas. Underhållsstödet kan utges som fullt underhållsstöd (och barn), utfyllnadsbidrag eller underhållsstöd vid växelvis boende. Utfyllnadsbidrag kan lämnas om det finns anledning att anta att den bidragsskyldige föräldern i rätt ordning betalar underhållsbidrag direkt till barnet med minst det belopp som skulle ha fastställts som betalningsbelopp. I sådant fall reduceras underhållsstödet med det sist avsedda beloppet. Differensen lämnas som ett utfyllnadsbidrag. Underhållsstöd vid växelvis boende kan lämnas för var och en av föräldrarna med maximalt och förälder. Från detta belopp avräknas hälften av det betalningsbelopp som skulle ha fastställts om föräldern hade varit betalningsskyldig. Vid beräkning av det betalningsbelopp som ska avräknas vid fastställelse av utfyllnadsbidrag eller underhållsstöd vid växelvis boende, beak- tas normalt den bidragsskyldige förälderns taxerade inkomster (se 2012/13:16 19 kap. 1014 §§ SFB respektive 24 § första stycket och 25 § USL). I om sådan avräkning, 8 § första stycket andra meningen samt andra och tredje styckena, fanns en hänvisning även till bestämmelserna om skälighetsbedömning i 28 § samma lag. Detta innebär att dessa former av underhållsstöd för tiden före reduceras med det återbetalningsbelopp som skulle ha fastställts även om det beloppet hade bestämts genom en skälighetsbedömning grundad på hans eller hennes förvärvsförmåga. Motsvarande hänvisning till bestämmelserna om skälighetsbedömning i 19 kap. 21 § SFB kom till följd av ett förbiseende inte att överföras till SFB, vilket bör korrigeras. Den hänvisning som i 18 kap. 21, 24 och 25 §§ SFB görs till bestämmelserna om beräkning av betalningsbelopp i 19 kap. 1017 samt 26 och 27 §§ SFB ska mot bakgrund av ovanstående, kompletteras så att den omfattar även 19 kap. 21 § SFB. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . De nya föreskrifterna i 18 kap. 21, 24 och 25 §§ socialförsäkringsbalken som hänvisar till skälighetsbedömning tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter . Föreskriften om när hela skulden förfaller till omedelbar betalning ska tillämpas när en bidragsskyldig inte i rätt tid har betalat ett belopp som har förfallit till betalning efter ikraftträdandet. Promemorians förslag: överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna kommenterar anser att ett ikraftträdande inte är möjligt till om föreskriften om när hela skulden ska förfalla till omedelbar betalning skulle utformas helt enligt promemorian. Skälen för regeringens förslag: De nya föreskrifterna bör träda i kraft .