prop · GZ0390 · 2012-03-16 00:00:00 — Den svenska delegationen består av representanter från Landsbygdsdepartementet, och . Målsättningen är att förhandlingarna ska slutföras . De nordiska ländernas samsyn i ett flertal frågor leder till ett naturligt och nära samarbete i EU-arbetet. Miljö- och inremarknadsfrågorna är två av många exempel där de nordiska EU-länderna är starkt pådrivande. bland annat svenskt och danskt initiativ har en krets av 16 medlemsstater för samverkan på ministernivå i tillväxtfrågor etablerats. De nordiska EU-länderna arbetar aktivt med att genomföra EU:s framstegsrapport om genomförandet av . Av kommissionens rapport framgår att har rönt stora framgångar och att den nu utgör en förebild för hela EU, inte minst för Donaustrategin som sjösatts . Rapporten innehåller också rekommendationer till förbättringar med syfte att göra arbetet mer effektivt och resultatinriktat. Dessa rekommendationer ligger till grund för slutsatserna om en översyn som antogs av Allmänna rådet (GAC) . Samarbete med uppmuntras i strategin och är väl utvecklat. har samordningsansvar i fyra av femton prioritetsområden varav i tre fall tillsammans med annan medlemsstat. Exempelvis samordnar målet att minska användandet av farliga ämnen, och tillsammans med och samordnar målet att göra jordbruket, skogsbruket och fisket mer hållbart. deltar i genomförandet av för , bl.a. som ledare för tre så kallade flaggskeppsprojekt. MR-FJLS har fortsatt sitt engagemang inom ramen för Östersjöstrategin. Då är prioritetsområdeskoordinator för fiskefrågor har här ett aktivt arbete bedrivits, liksom på skogsområdet. i hölls ett seminarium om bioenergi. Fler projekt genomförs i samarbetet mellan Östersjöstaterna som på ett betydande sätt främjar havsmiljön, t.ex. rening av avloppsverk och gemensam havsövervakning, minskad gödselanvändning i jordbruket samt gemensamma insatser inom kustbevakning och sjöräddning. För fiskerisamarbetet kan noteras en skärpning av och ökad politisk relevans för användningen av projektmedel. deltar i flera territoriella samarbetsprogram inom ramen för Interreg, vars syften är att utveckla samarbetet över nationsgränserna. deltar i sex gränsregionala program: Nord, BotniaAtlantica, SverigeNorge, ÖresundKattegattSkagerak, Central Baltic och South Baltic. Programmen fokuserar på tillväxtfrågor men arbetar även med att identifiera och ta bort gränshinder för pendlare och näringsliv och främjandet av gränsöverskridande nätverk mellan företag och universitet. Ett annat syfte är att främja samarbete över nationsgränser för att stärka innovativa miljöer samt ett hållbart och innovativt nyttjande och utveckling av naturresurser, kultur och kulturarv. Inom ÖresundKattegattSkagerak-programmet håller ett funktionellt kompetenskluster inom nanoteknologi på att utvecklas. Det bygger vidare på den kritiska massa av företag inom nanoteknologi som finns i regionen vilket kan ge en grund för nya innovationer och främja nya och befintliga företag inom området. I Sverige-Norge-programmet genomförs flera projekt inom energi- och klimatområdet. I projektet , gränsöverskridande energisamarbete, läggs grunden för energieffektivisering i fjällområdena i norra och Hedmark i . Ett annat exempel är projektet (, , ) som bl.a. handlar om fossilbränslefria transportkorridorer från svenska till norska kusten. har på förslag från beslutat att starta och finansiera ett nordiskt projekt som syftar till att utveckla regionala strategier för att hantera utmaningar och möjligheter förknippade med demografiska förändringar. Arbetet kommer bl.a. att Skr. 2011/12:90 bedrivas i workshopform runt om i . En nordisk gränsöverskridande databas med kartfunktion (Pin Point ) som möjliggör analyser av befolkningsunderlag eller potential för samordning av serviceutbud, räddningstjänst, sjukvård etc. har utvecklats i samarbete mellan , , och . Under det finska ordförandeskapet i 2011, bildades en arbetsgrupp/nätverk i syfte att informera, utbyta nationella synpunkter och utreda förutsättningar för gemensamma ståndpunkter i frågor om EU:s sammanhållningspolitik. Även frågor om formerna för gränsöverskridande samarbete i och inkluderades i nätverkets arbete. Samarbetet resulterade bland annat i att ett gemensamt brev från och regeringar sändes till EU- kommissionen där det särskilt poängterades att de nordiska ländernas glest befolkade regioner särskilt ska uppmärksammas i kommande förhandlingar om regionalpolitiken . Nordregio producerar kontinuerligt värdefulla rapporter som belyser territoriella och regionala förhållanden i så att dessa tydliggörs i det europeiska samarbetet. Ett exempel på vad som tagits fram är specifika underlagsrapporter till EU:s nya territoriella agenda (TA 2020). Agendan är ett samarbete mellan medlemsländerna som lyfter fram prioriteringar utifrån ett territoriellt, tvärsektoriellt och gränsöverskridande perspektiv. I samband med att de nordiska arbetsmarknadsministrarna träffades diskuterades aktuella EU/EES-frågor och framförallt vilka arbetslivsfrågor som kommer att prioritera under sitt EU- ordförandeskap , bl.a. det s.k. utstationeringsdirektivet och elektromagnetiska fält. Arbetsmarknadsministern har även i samband med bilaterala möten med sin finska och norska kollega diskuterat en rad EU/EES-frågor inom sysselsättningsområdet. Den nordisk-baltisk-polska EU-informationsgruppen som tillsatts av ämbetsmannakommittén för arbetsliv genomförde ett par möten där man bl.a. diskuterade och informerade om ländernas ståndpunkter i olika EU-frågor inför kommande EU-ministermöten. 5 Det nordiska utrikespolitiska samarbetet Det nordiska utrikespolitiska samarbetet, som har samordnats av , har fortsatt att utvecklas och förstärkas. Diskussionen har fortsatt tagit sin utgångspunkt i den s.k. Stoltenbergrapporten om ett förstärkt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete. Vid utrikesministermötet i kunde de nordiska utrikesministrarna anta en deklaration om en nordisk solidaritetsförklaring, som bekräftar den politiska solidaritet och samhörighet som råder i och som utgår från ett brett säkerhetsbegrepp. Det administrativa samarbetet mellan de nordiska utrikesförvaltningarna har fortskridit, liksom diskussionen om ett tätare nordiskt ambassadsamarbete. Inom ramen för har också arbetet med att utreda tekniska aspekter av ett tätare samarbete på Skr. 2011/12:90 området cybersäkerhet fått förnyat mandat. Även det nordisk-baltiska utrikespolitiska samarbetet samordnades av . Arbete har pågått bland annat utifrån de olika rekommendationer som föreslogs i den rapport om nordisk-baltiskt utrikespolitiskt samarbete, som presenterades av den f.d. lettiske premiär- och utrikesministern och den f.d. danske försvarsministern 2010. Inte minst har 20-årsjubileet av återupprättandet av de diplomatiska förbindelserna med , och uppmärksammats på olika sätt genom en rad evenemang och manifestationer i de nordiska och baltiska länderna . Inom ramen för Baltiska året i arrangerades bland annat ett måndagsmöte på , liksom en konsert i Berwaldhallen som hölls på 20-årsdagen av återupptagna diplomatiska kontakter med de baltiska länderna. Vid det nordisk-baltiska utrikesministermötet kunde ministrarna skriva under ett samförståndsavtal om förstärkt diplomatiskt samarbete mellan de nordiska och baltiska länderna, vilket underlättar stationering av diplomater på varandras utlandsmyndigheter. Avtalet ska underlätta för de nordisk-baltiska länderna att upprätthålla en diplomatisk närvaro runt om i världen genom flexibla och kostnadseffektiva lösningar. Det nordiska FN-samarbetet är också av stor vikt med bland annat tematiskt samarbete inom klimat, mänskliga rättigheter, jämställdhet och fredsskapande. har de nordiska länderna till exempel hållit gemensamma anföranden i om fredsbevarande och kvinnors deltagande i fredsprocesser. 6Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets krisberedskap har det nordiska försvarspolitiska samarbetet fortsatt att fördjupas, vilket är i linje med regeringens strävan att genom praktiskt samarbete stärka ländernas möjligheter att främja gemensamma intressen och bidra till säkerhet och stabilitet. tog över ordförandeskapet i det nordiska försvarssamarbetet, NORDEFCO. har varit ordförande i det nordiska försvarssamarbetet vid tidigare tillfällen men ordförandeskapet 2011 var det mest omfattande . Efter bildandet av NORDEFCO innefattas en större del av försvarspolitiken inom ramen för det nordiska samarbetet. Det svenska ordförandeskapet hade som huvudprioritering att nå resultat i redan befintliga och pågående samarbeten snarare än att identifiera nya samarbetsområden. Ordförandeskapet fokuserade på tre områden: säkerhetspolitisk diskussion, fördjupat och effektivt samarbete samt insatser. Inom den säkerhets- och försvarspolitiska diskussionen ingick frågor kring gemensamma strategiska utmaningar och även arbetet med att fortsatt utveckla samarbetet mellan de nordiska och baltiska länderna. har prioriterat arbete med att skapa förutsättningar som möjliggör fördjupat och effektivt nordiskt försvarssamarbete på alla Skr. 2011/12:90 nivåer. En viktig uppgift har varit att fortsatt verka för en effektivare materielförsörjning. har ett flertal åtgärder initierats för att utveckla det nordiska försvarssamarbetet på materielområdet. Bland annat har arbete inletts med att jämföra de respektive ländernas planerade materielinvesteringar i syfte att möjliggöra nya samarbeten. Vidare har en revidering av ett existerande samarbetsavtal för nordiskt försvarsmaterielsamarbete påbörjats och en strategi för offentlig-privat samverkan antagits. har diskussioner genomförts kring fördjupat internationellt förmågesamarbete om militära resurser och förmågor, så kallad Pooling & Sharing av förmågor. Genom ett nordiskt samarbete finns möjligheter till ökad försvarsförmåga, minskade kostnader och ökad uthållighet. Det svenska ordförandeskapet har fortsatt att prioritera det nordiska samarbetet inom insatser med avsikten att stärka samarbetet inom pågående insatser, som stöd till nya planerade insatser eftersträvas. Under det svenska ordförandeskapet hölls ett ministermöte i . I samband med det nordiska ministermötet hölls även möte i nordisk-baltiska kretsen och med länderna i den s.k. (och de baltiska länderna samt , , samt ) där möjligheter till fördjupat samarbete diskuterades. Vid ministermötet i kom länderna överens om att undersöka möjligheterna till nordiskt samarbete kring taktisk flygtransportförmåga. Behovet av strategisk, operativ och taktisk rörlighet har blivit allt viktigare för ett effektivt utnyttjande av militära resurser. Samarbete kring taktisk flygtransport ökar den operativa förmågan, minskar de totala kostnaderna och ger bättre uthållighet. Vidare kom ministrarna överens om att fortsätta studera möjligheten för ett förstärkt och fördjupat nordiskt samarbete i , att fortsätta det viktiga nordiska samarbetet till stöd för afrikansk kapacitetsuppbyggnad, stöd till Eastern African Standby Forces samt att fortsätta undersöka möjligheten till konkret samarbete kring veteransoldatfrågor. ledde för arbetet med en av EU:s stridsgrupper, den s.k. 2011 (NBG 11). Förbandet bestod av enheter från , , , , och . De nordiska ländernas samarbete avseende samhällets krisberedskap det s.k. Hagasamarbetet utvecklades , dels genom ämbetsmannagruppens regelbundna arbete, dels genom det ministermöte som hölls i . överenskommelser kring att utveckla arbetet med medicinsk flygevakuering och att stärka individens egen förmåga att hantera kriser. Under mötet beslutades också om att ska vara en nordisk brandvarnardag för att uppmärksamma vikten av brandskydd i kommer att leda arbetet och ett ministermöte i planeras för . Det nära bilaterala samarbetet mellan de nordiska länderna är en viktig del av det nordiska samarbetet. Goda och välutvecklade bilaterala relationer mellan och de övriga nordiska länderna är mycket värdefullt då det sker ett omfattande utbyte länderna emellan. och kännetecknas av en stark tillväxt och att upprätthålla de nära relationerna är grundläggande för att behålla denna starka tillväxt. På kulturområdet finns bilaterala fonder mellan och samtliga nordiska länder. Det bilaterala Nordområdessamarbetet mellan och har utvidgats till att omfatta även och nordvästra . Ett flertal delegationsbesök och seminarier har genomförts. anordnade i med samarbetspartners en konferens om infrastrukturfrågor i Nordområdena för att diskutera behovet av kommunikationer för att understödja bl.a. näringslivsutvecklingen i norr. I konferensen deltog bl.a. den svenska handelsministern/nordiska samarbetsministern och infrastrukturministern samt de finska och norska transportministrarna. De svenska ministrarna inledde besöket med en resa med malmtågslok mellan och . pendlar omkring 20 000 personer över . I syfte att bidra till ökad integration i har medel som står till förfogande avsatts för detta ändamål. Exempel på understödda projekt är främjande av Öresundsintegration i skolorna, en förstudie om möjligheterna att inrätta en företagsdatabas i regionen samt projektet i siffror med syfte att bidra till ett svar på vad bristande rörlighet över kostar. 7.3Övrigt nordiskt bilateralt samarbete En ny dansk regering tillträdde . I sitt regeringsprogram lyfte den danska regeringen fram det nordiska samarbetet som prioriterat. statsminister valde som första besöksnation och det svensk-danska besöksutbytet på ministernivå har varit tätt. presenterade en undersökning om behov av och förutsättningar för en ny fast förbindelse mellan och för väg och järnväg. arbetsgrupp för denna fråga inrättandes som ett resultat av det svensk- Skr. 2011/12:90 danska ministermötet i . Det mycket nära samarbetet mellan och har fortsatt , inte minst i EU-frågor, FN-frågor, nordiskt och nordiskbaltiskt samarbete, försvarsfrågor och säkerhetspolitik (inklusive krishanteringsinsatser och konfliktförebyggande). Både och har också fortsatt att delta aktivt i samarbetet i vårt gemensamma närområde, bland annat beträffande , och Barents. Besöksutbytet med inklusive har varit omfattande även . nytillträdde statsminister besökte den svenske statsministern. Kronprinsessparet gjorde ett uppskattat tvådagarsbesök i . Ett stort antal svenska ministrar och statssekreterare har haft överläggningar med sina finska kollegor. Kontakterna och besöksutbytet mellan våra länders riksdagsledamöter har fortsatt. och har 2011 undertecknat avtal om fördjupat samarbete mellan länderna på isbrytarområdet, samt ett nytt taxiavtal som möjliggör trafik över gränsen mellan länderna. Även 2011 har lämnats till stöd för projektet i . Syftet med bidraget är att stärka svenskundervisningen i finskspråkiga skolor. har aktivt stött EU-medlemskapsprocess t.ex. genom besöksutbyte för diskussioner på olika sakområden. Sedan förhandlingarna inleddes hade 11 kapitel öppnats och åtta stängts provisoriskt. Enligt kommissionen är detta en oöverträffad takt för ett kandidatland och avspeglar egna meriter i form av hög anpassningsnivå, god kännedom om EU-acquis liksom allmänt hög kompetens och kapacitet i förvaltningen. använde fullt ut kvarvarande möjlighet att utnyttja den svenska, liksom övriga nordiska, krediter som lämnats inom ramen för program med . Efter bombattentatet i och dödsskjutningarna på Utøya deltog H.K.H. Kronprinsessan och statsministern i en minnesceremoni i . Besöksutbytet var tätt med ett tiotal utgående statsrådsbesök. Regeringen bidrog även till projekt i regi av informations- och rådgivningstjänsten Grensetjänsten i , mitt på den norsksvenska gränsen. Totalt uppgick bidragen till . Handelsministern/nordiska samarbetsministern deltog i en konferens med fokus på små- och medelstora företags möjligheter att arbeta över den Uppföljning av denna kommer att ske under Skr. 2011/12:90 2012. I samband med att övertog det tvååriga ordförandeskapet i besökte utrikesministern huvudstad . Handelsministern/nordiska samarbetsministern besökte tillsammans med en näringslivsdelegation . Vid bilaterala möten och ett seminarium arrangerat av i och diskuterades bl.a. möjligheter för samarbete inom råvaruområdet. dåvarande lantråd och nordiska samarbetsminister besökte och träffade då svenska utbildningsministern, och handelsministern/nordiska samarbetsministern. Delar av besökte också för ett seminarium om den arbete med jämställdhetsintegrering. Statssekreteraren för handelsministern medverkade i Näringslivsdagen i . öppnade ett Hallå Norden-kontor i . Hallå är , och syftet är att underlätta privatpersoners rörlighet i . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Sabuni, Adelsohn , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:90 Nordiskt samarbete 2011