prop · H0031d21 · 2012-09-21 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 11 vid ålderdom 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ........................... Ekonomisk trygghet vid ålderdom...................................................................... Mål för utgiftsområdet ......................................................................... Ersättning vid ålderdom ....................................................................... Ersättning vid dödsfall.......................................................................... Förslag till författningsändringar......................................................... Förstärkt bostadstillägg till pensionärer.............................................. 1:1 Garantipension till ålderspension .................................................. 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna.................................................... 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ........................................................ 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.1Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid 3.2Härledning av ramnivån 20132016. trygghet vid ålderdom........................................................................................... 3.3Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. trygghet vid ålderdom........................................................................................... Andel nybeviljad garantipension av samtliga 65-åringar 20032011 ................. Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålderspension................................... 3.6Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Garantipension till 3.7 Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna .................................... 3.8Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Efterlevandepensioner till Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer......................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Bostadstillägg till Anslagsutveckling 1:4 Äldreförsörjningsstöd..................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Äldreförsörjningsstöd............ Finansiering av administration...................................... Uppdragsverksamhet där intäkterna disponeras................................................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:1 ............ 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.1Utvecklingen av allmän ålderspension efter skatt 20022012, 2011 års 3.2Antal och andel personer med inkomstpension och garantipension (siffrorna i staplarna avser procent) .................................................................... 3.3 Utvecklingen av andel pensionärer med BTP samt medelbelopp ..................... 3.4Andelen personer med BTP som kommer över gränsen för låg ekonomisk standard med hjälp av BTP................................................... Utvecklingen av antalet personer med ÄFS samt medelbelopp........................ Disponibel inkomst exkl. kapitalinkomster och antal efter inkomstgrundad pension 2010. Personer med pension.................... 3.7Andelen personer med låg ekonomisk standard bland dem , relativt och absolut i procent............................................................................... 3.8Fördelning i ekonomisk standard bland ålderspensionärerna i förhållande till av medianinkomsten 2010......................................... Andel med enbart inkomstrelaterad efterlevandepension, 2003-juli 2012 ....... Ekonomisk standard för kvinnor med efterlevandepension jämfört med övriga ensamstående kvinnor 2010...................................................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1 och 3.6), 2.bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 9 för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar (avsnitt 3.7.5), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: Från och med den månad den försäkrade fyller ska ett belopp om för den som är ogift och för den som är gift läggas till den bostadskostnad som har beaktats enligt första och andra styckena och 23 §.9 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 74 kap. 15 § samt 102 kap. 22 och 28 §§ socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Skälig levnadsnivå i övrigt anses motsvara en tolftedel av 1,401 prisbasbelopp för den som 1,4468 prisbasbelopp för den är ogift, och som är ogift, och 1,191 prisbasbelopp för den som är gift. Vid beräkning av bostadstillägg beaktas av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. För var och en av makar ska bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. Från och med den månad den försäkrade fyller ska ett belopp om läggas till den bostadskostnad som har beaktats enligt första och andra styckena och 23 §. 1Senaste lydelse 2011:1519. 2Senaste lydelse 2011:1519. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Skälig levnadsnivå i övrigt enligt 26 § anses motsvara en tolftedel 1,3546 prisbasbelopp för den som är ogift, och 1,1446 prisbasbelopp för den som är gift. Från och med den månad den försäkrade fyller anses skälig levnadsnivå enligt 26 § motsvara en tolftedel av 1,401 prisbasbelopp för den som 1,4468 prisbasbelopp för den är ogift, och som är ogift, och 1,191 prisbasbelopp för den som är gift. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna ska tillämpas för tid från och med ikraftträdandet. 3 Senaste lydelse 2011:1519. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom omfattar Ersättning vid ålderdom där garantipension, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd ingår, samt Ersättning vid dödsfall där efterlevandepensioner till vuxna dvs. omställningspension, änkepension, särskild efterlevandepension och garantipension till dessa förmåner ingår. Utgiftsområdet omfattar även . Inkomstrelaterad ålderspension (inkomstpension, tilläggspension och premiepension) redovisas under avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. För att ge en mer samlad bild av pensionärernas situation finns i viss utsträckning även inkomstrelaterad pension med i resultatredovisningen under utgiftsområde 11. Den samlade bilden presenteras dock utförligast i avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1:1 Garantipension till ålderspension 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Summa Ersättning vid ålderdom Totalt för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 3.3 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet lyder Personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin framtida pension och vad som påverkar den. Antalet ålderspensionärer är ca 1 960 000 och ökar påtagligt till följd av stora årskullar som lämnar förvärvslivet och en ökande medellivslängd. Den allt större gruppen pensionärer är dock i högsta grad en heterogen grupp och den ekonomiska standarden inom gruppen pensionärer varierar därför stort. Allt fler pensionärer har en tillräcklig intjänad inkomstrelaterad pension och är därmed inte beroende av grundskyddet i form av garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, dvs. de förmåner som finns inom utgiftsområde 11. Det är nu endast av den allmänna pensionen som betalas ut i form av grundskydd från detta utgiftsområde. Resterande är inkomstgrundad pension i form av tilläggspension, inkomstpension och premiepension som inte finansieras genom statens budget. Redovisning av den inkomstgrundade delen av den allmänna pensionen finns i stället i avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Resultatredovisningen under utgiftsområdet avser alltså grundskyddet. De flesta pensionärer som har garantipension eller bostadstillägg har dock även inkomstrelaterad pension. I viss utsträckning finns därför även redovisning som avser denna under detta avsnitt, men redovisas mer utförligt i avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Grundskyddet fyller en viktig funktion när det gäller att upprätthålla den ekonomiska standarden för dem med små ekonomiska marginaler Utgifterna för grundskydden i form av garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd uppgick till . har utbetalningarna från grundskyddet minskat i takt med att den inkomstgrundade pensionen har ökat. Till följd av minskade inkomstrelaterade pensioner både 2010 och ökade dock garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd något . För dem som har sin dominerande inkomst i form av grundskydd har den ekonomiska standarden oftast inte alls försämrats till följd av pensionsminskningarna. Men även för dem som endast har en mindre del av pensionen i form av grundskydd har de minskade pensionerna i stor utsträckning kompenserats med ökad garantipension och högre bostadstillägg. Pensionärerna med de lägsta inkomsterna har haft den bästa utvecklingen Pensionärerna är som grupp inte homogen. In- komsterna kan komma från många håll och variera betydligt i storlek, liksom för befolkningen i övrigt. I allmänhet har inkomster från den allmänna ålderspensionen garantipension, inkomstpension, tilläggspension och premiepension dock en mycket stor betydelse. Utvecklingen av den allmänna pensionen ger därför en god bild av den ekonomiska utvecklingen för en stor del av pensionärsgruppen och särskilt för pensionärer med låga eller medelhöga pensioner, vilka är mest beroende av den allmänna pensionen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.1 visar hur värdet av den allmänna ålderspensionen förändrats för en ogift pensionär i två olika typfall . Av diagrammet framgår att för typfallet med den lägsta nivån har nettoutfallet i fast penningvärde ökat . Mätt på detta sätt har målet om ett värdesäkrat grundskydd för utgiftsområdet överträffats med bred marginal. För ett typfall med en mer genomsnittlig pension har ökningen varit och därmed inte lika kraftig som för dem med lägre pension. Sammantaget har ökningen även i kronor varit större för typfallet med låg pension jämfört med typfallet med en medelhög pension, en ökning med 1 100 respektive mätt i fast penningvärde. Diagram 3.1 Utvecklingen av allmän ålderspension efter skatt 20022012, priser En stor andel har, utöver allmän pension, kompletterande inkomst främst från tjänstepension. Den kompletterande inkomsten utgör dock som regel en mindre del av hela pensionen och utvecklas ofta i takt med inflationen. Den påverkar därför inte bilden i diagram 3.1 i någon större utsträckning. Det inkomstprövade bostadstillägget har en stor betydelse för många med små inkomster och förhållandevis stor bostadskostnad. Bostadstillägget är beroende av bostadskostnadens storlek och ingår därför inte i redovisningen av inkomstutvecklingen i diagram 3.1. Det bör dock noteras att de med bostadstillägg fått en förbättring i och med det extra tillägg på som började betalas ut till alla med bostadstillägg . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen föreslår i denna proposition att tillägget höjs med ytterligare till för ogifta ålderspensionärer som har bostadstillägg. Därmed blir tilläggsbeloppet lika stort till hushåll med en ogift pensionär som tilläggsbeloppet är till hushåll med två gifta pensionärer. Pensionärer med de lägsta pensionerna har procentuellt sett fått störst inkomstförbättring, vilket dels beror på den reala höjning som gjordes i och med omräkningen till det reformerade ålderspensionssystemet 2003, dels på de skattesänkningar som med tyngdpunkt på låga inkomster genomfördes , 2010 och 2011. För den som enbart har garantipension är månadsbeloppet efter skatt realt eller högre 2012 jämfört med , dvs. vid föregående mandatperiods början. Pensionärer med lite högre pensioner fick en successiv förbättring av pensionerna till följd av följsamhetsindexeringen. Den finansiella krisen ledde dock till mycket sämre tillväxt och den automatiska balanseringen i ålderspensionssystemet aktiverades med en sämre indexering och sänkta inkomst- och tilläggspensioner som följd. Skattesänkningarna 2009, 2010 och 2011 har motverkat minskningen i nettoinkomst även för dem med högre pensioner. kommer inkomst- och tilläggspensionerna att öka medan förmåner knutna till prisbasbeloppet ökar . Utvecklingen beror på överskottet i pensionssystemet och att inkomsterna i samhället har ökat mer än prisnivån. För en ålderspensionär med i inkomstpension betyder det en höjning med nästan . Garantipensionen för en ogift pensionär född eller senare höjs med för den som enbart har full garantipension. Allt fler pensionärer men allt färre är beroende av garantipension Antalet ålderspensionärer ökar kontinuerligt och har ökat med drygt 335 000 personer . Det är antalet pensionärer med inkomstgrundad pension som ökar medan antalet med garantipension minskar något. Eftersom garantipensionen betalas ut som ett komplement till den inkomstrelaterade ålderspensionen kommer garantipensionens roll att minska i betydelse i takt med att de som beviljas ålderspension får allt högre inkomstrelaterade förmåner. Andelen ålderspensionärer som är beroende av hel eller reducerad garantipension minskar från 2011 (se diagram 3.2). Andelen som enbart har garantipension har mer än halverats från 2011. ökade dock andelen garantipensionärer något sen garantipensionen infördes, på grund av minskade inkomstrelaterade pensioner . Utfallet 2012 visar att andelen garantipensionärer åter minskat i och med att de inkomstrelaterade pensionerna ökade igen 2012. Diagram 3.2 Antal och andel personer med inkomstpension och garantipension (siffrorna i staplarna avser procent) Källa: , . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.4 Andel nybeviljad garantipension av samtliga 65-åringar 20032011 Av tabell 3.4 framgår att av 65-åring- arna4 fick garantipension 2011, hel eller till viss del, vilket är samma andel som vid garantipensionens införande 2003. Den minskning som pågått sen införandet bröts i och med sänkningen av den inkomstrelaterade pensionen 2010 och andelen pensionärer bland nybeviljade med garantipension ökade därmed 2010. Av samma anledning ökade andelen med garantipension bland 65-åringarna även 2011. I förhållande till 2003 är andelen kvinnor med garantipension lägre 2011 medan andelen män är högre. Att andelen kvinnor med garantipension sjunker är en följd av att deras arbetskraftsdeltagande har ökat under de senare decennierna. De kvinnor som fyller har därför tydligt högre inkomstrelaterad ålderspension (tilläggspension, inkomstpension och premiepension) än de äldre kvinnor som redan uppbär pension. Trots att andelen kvinnor som beviljas garantipension har minskat var det mer än fler kvinnor än män som beviljades garantipension 2011. Det beror på att kvinnors inkomstrelaterade pension är lägre än mäns. Medelbeloppet för garantipensionen är något lägre för kvinnor än för män, jämfört med (2011). Skillnaden förklaras av att kvinnornas garantipension ofta betalas ut som ett komplement till den inkomstrelaterade ålderspensionen, vilket beror på att många kvinnor har arbetat deltid och tjänat in en relativt låg inkomstrelaterad ålderspension. De män som beviljas garantipension, av dem som fyllde 2011, har av olika anledningar i större utsträckning endast haft en sporadisk kontakt med arbetsmarknaden. Detta resulterar i att deras inkomstrelaterade ålderspension blir mycket låg, vilket medför att garantipensionen i genomsnitt blir högre. Bostadstillägg betalas till allt färre men har en avgörande betydelse för pensionärer med små marginaler Bostadstillägg till pensionärer () är en inkomstprövad förmån och är därför specifikt riktat till pensionärer med låga inkomster som har små marginaler när hyran är betald. I takt med att gruppen pensionärer får allt högre inkomster minskar därför långsiktigt andelen pensionärer som får bostadstillägg. Eftersom kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män är det också fler kvinnor än män som uppbär bostadstillägg. Det var av kvinnorna som hade bostadstillägg 2011 medan motsvarande siffra för männen var (se diagram 3.3). Minskningstakten är snabbare för kvinnorna eftersom genomsnittsinkomsten ökar snabbare för dem än för männen. Det är i sin tur en effekt av att kvinnor som blir pensionärer i större utsträckning har haft förvärvsinkomst än de äldre kvinnorna som lämnar systemet. Medelbeloppet för BTP är således högre för kvinnor än för män på grund av kvinnornas lägre inkomster. Medelbeloppet för båda könen ökar successivt, vilket kan hänföras till bostadskostnadsutvecklingen. Den snabbare ökningstakten av kvinnornas medelinkomst har medfört att ökningstakten av medelbeloppet är något lägre för dem än för männen. är det enda år som andelen pensionärer med BTP inte minskade . Detta beror på sänkningen av de inkomstrelaterade pensionerna . 4 Garantipension kan betalas ut från och med . Därmed visas i tabellen andelen i en kohort som nybeviljats garantipension . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.3 Utvecklingen av andel pensionärer med BTP samt medelbelopp Källa: , , Bostadstillägget har en avgörande betydelse för att lyfta ekonomiskt svaga pensionärer över fattigdomsgränsen. Av diagram 3.4 framgår att andelen kvinnor med låg ekonomisk standard nästan halveras till följd av BTP. Diagram 3.4 Andelen personer med BTP som kommer över gränsen för låg ekonomisk standard med hjälp av BTP Svag ekonomi med BTP Svag ekonomi utan BTP Källa: , beräkningar i HEK 2010. De extra som varje person med BTP fick 2012 påverkade andelen ekonomiskt utsatta äldre och minskade den ekonomiska utsattheten bland dem med en halv procentenhet. Den i denna proposition föreslagna höjningen av tilläggsbeloppet med ytterligare till ogifta ålderspensionärer med BTP beräknas minska den ekonomiska utsattheten med ytterligare en halv procentenhet. Allt fler får äldreförsörjningsstöd men med allt lägre belopp Äldreförsörjningsstöd (ÄFS) är det yttersta grundskyddet för personer som har fyllt . Stödet är helt inkomstprövat och garanterar alla som har fyllt och bor i en skälig levnadsnivå. Stödet är skattefritt och består dels av ersättning upp till en viss skälig levnadsnivå och dels av ersättning för en skälig bostadskostnad. Hel garantipension plus BTP överstiger beloppet för äldreförsörjningsstödet. Det är därför få som får äldreförsörjningsstöd cirka 14 500 personer, motsvarande av ålderspensionärerna. De som får ÄFS är personer som inte bott de i som krävs för hel garantipension och som inte har tillräcklig annan inkomst. av dem som fick ÄFS är födda i . efter införandet 2003 minskade både medelbeloppen och antalet med ÄFS. har antalet ökat något medan medelbeloppet har varit oförändrat, runt . Diagram 3.5 Utvecklingen av antalet personer med ÄFS samt medelbelopp Källa: , STORE mellan bra grundskydd och låga marginaleffekter Resultatredovisningen visar betydelsen av ett bra grundskydd för pensionärerna med de lägsta inkomsterna många äldre slipper vara ekonomiskt utsatta tack vare grundskyddet. Förekomsten av ett inkomstprövat grundskydd innebär dock att en person som tjänat in pension inte alltid har märkbart högre inkomst än en person med garantipension och bostadstillägg. Diagram 3.6 visar hur många pensionärer som finns i de olika inkomstintervallen (staplar). Män utgör en klar majoritet i de högre intervallen av männen har en inkomstgrundad pension . Bland kvinnorna är motsvarande andel . I de lägsta inkomstklasserna återfinns främst kvinnor. Samma diagram visar hur den disponibla inkomsten utvecklas med stigande inkomstgrundad pension (linje). För inkomstgrundad pension upp till är linjen mycket flack, vilket innebär att sambandet mellan inkomstgrundad pension och högre inkomst är svagt vid låga nivåer på den inkomstgrundade pensionen. Då den inkomstgrundade pensionen överstiger börjar sambandet bli tydligare ju högre intjänad pension desto högre disponibel inkomst. till hur män och kvinnor fördelar sig kan konstateras att detta samband främst berör männen. Här bör noteras att diagrammet visar disponibel inkomst vilken även innehåller andra inkomster, bl.a. har ofta de med de högsta pensionerna även höga tjänstepensioner. Diagram 3.6 Disponibel inkomst exkl. kapitalinkomster och antal efter inkomstgrundad pension 2010. Antal och kr/år Inkomstgrundad allmän pension, tkr Källa: , beräkningar i 2010. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 De sämst ställda får det bättre, men andelen ekonomiskt utsatta ökar relativt sett Resultatredovisningen har visat att den ekonomiska utvecklingen för dem med de lägsta pensionerna har varit positiv och bättre än för dem med högre pension. Ser man till det relativa måttet ekonomisk utsatthet förändras bilden något. Ekonomisk utsatthet beskrivs ofta i relativa termer, dvs. i förhållande till den övriga befolkningens ekonomiska standard. Internationellt sätts gränsen för låg ekonomisk standard oftast till av medianinkomsten. Relativa mått visar alltså hur den aktuella gruppen förhåller sig till övriga. Det kan t.ex. medföra att en förbättring i den disponibla inkomsten för dem som är förvärvsaktiva, gör att andelen pensionärer enligt måttet låg ekonomisk standard ser ut att öka trots att deras ekonomiska situation inte har försämrats, eller t.o.m. har förbättrats. Relativa mått måste alltid tolkas med detta i åtanke. Av diagram 3.7 framgår att andelen med låg ekonomisk standard bland äldre har ökat relativt sett medan andelen med låg ekonomisk standard mätt i absoluta termer har minskat. Förklaringen till detta är att medianinkomsten för alla i befolkningen har ökat mer än inkomsterna för pensionärerna med den sämsta ekonomin även om de sämst ställda har fått det realt bättre. Det är främst i gruppen ensamstående yngre pensionärer som andelen relativt ekonomiskt utsatta har ökat. Bland de allra äldsta har andelen varit oförändrad eller till och med minskat. Diagram 3.7 Andelen personer med låg ekonomisk standard bland dem , relativt och absolut i procent