prop · H0031d16 · 2012-09-20 00:00:00 — Det finns vidare brister avseende planläggning samt tillgänglighet och prestanda i vissa materielsystem. tillgänglighet bedöms ha ökat jämfört med genom att andelen befattningar i insatsorganisationen som har en beredskap har ökat. Vidare bedömer regeringen att Försvarsmaktens förmåga att genomföra insatser har ökat genom att samtliga stridskrafter nu genomfört större internationella insatser. Regeringens övergripande bedömning är att den operativa förmågan successivt kommer att öka i takt med att omställningen mot insatsorganisation 2014 (IO14) fortsätter. Regeringen beslutade anvisningar till Försvarsmakten (Fö2011/569/MFI) avseende försvarsplaneringen, dvs. inriktningen för nyttjandet av Försvarsmakten i , i närområdet och utanför närområdet. Regeringen vill betona vikten av att planeringen genomförs och att det finns en helhetsyn som omfattar hela hotskalan. Försvarsmakten har, genom myndighetens redovisning i Försvarsplan , lämnat underlag i enlighet med anvisningarna. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.3.3Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande insatser m.m. Nationell incidentberedskap och insatser nationellt Försvarsmakten har upprätthållit nationell beredskap och förmåga att hävda den territoriella integriteten genom förband avdelade för detta ändamål. Sjöterritoriet har kontinuerligt övervakats med olika typer av sensorer. Sjöbevakningsfartyg har funnits tillgängliga för identifiering och ingripande. Luftrummet har övervakats av såväl fasta som luftburna radarsensorer. Flygplan med incidentberedskapsuppgifter har funnits tillgängliga . har Försvarsmakten konstaterat ett fåtal kränkningar av svenskt territorium. Kränkningarna var färre än föregående år, trots en fortsatt omfattande övningsverksamhet i närområdet. Regeringens bedömning är att Försvarsmakten har upprätthållit incidentberedskap i enlighet med beslutade beredskapskrav. Försvarsmakten har också lämnat stöd till civil verksamhet enligt nedan. Försvarsmaktens stöd till övriga samhället lämnade Försvarsmakten stöd till samhället vid ca 100 tillfällen, i enlighet med lagen (2003:778) och förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor. Stödet bestod främst i eftersök och sjöräddning. Vid oljeutsläppet kring deltog Försvarsmakten i stor skala och lämnade ett viktigt bidrag i samverkan med . Vidare har Försvarsmakten lämnat stöd i enlighet med förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. I de flesta fallen har det handlat om stöd till polisen i samband med ammunitionsröjning. På regeringens uppdrag ställde Försvarsmakten, i samverkan med Myndigheten för Samhällsskydd och beredskap (MSB), ett transportflygplan till UNHCR:s och IOM:s förfogande för den humanitära evakuering som genomfördes i samband med konflikten i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Försvarsmakten har inom ramen för försvarsplaneringen utvecklat sin planering för stöd till ansvariga myndigheter vid kriser och extraordinära händelser. Detta omfattar generell och övergripande inriktning såväl som fastställda planer för specifika situationer. Försvarsmaktens planering sker i samordning med de myndigheter som har särskilt ansvar för krisberedskapen enligt förordningen om krisberedskap och höjd beredskap Försvarsmakten har inkommit med förslag till hur återrapporteringskraven för Försvarsmaktens stöd till övriga samhället vid kriser ska kunna förtydligas i syfte att bidra till ökad transparens vad gäller Försvarsmaktens möjligheter i detta avseende. Vidare har Försvarsmakten redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av stöd till samhället vid kriser (RiR 2011:15). En god planering och samverkan mellan samhällets alla aktörer är angelägen för en fungerande krisberedskap. I enlighet med vad som anges ovan bedömer regeringen att Försvarsmaktens förmåga till samverkan med civila aktörer har utvecklats. I enlighet med budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) har beslut fattats om att regionala staber ska inrättas per . Dessa kommer att utgöra en viktig del i utvecklingen av samverkan med övriga samhället. har till FN, EU och Nato anmält ett antal förband till internationella styrkeregister. Syftet med dessa register är främst att utgöra en sammanställning av förmågan hos FN, EU och Nato att bidra till internationella fredsfrämjande insatser. Samarbetet inom ramen för FN, EU och Nato har bidragit till Försvarsmaktens förmåga att genomföra fredsfrämjande insatser och hävda territoriell integritet. Det har vidare ökat Försvarsmaktens förmåga att ge och ta emot militärt stöd. Regeringen anser att samarbetet inom Partnerskap för fred (PFF), med Nato samt inom EU och FN är betydelsefullt för utvecklingen av Försvarsmaktens förmåga och även för civila myndigheters förmåga att bidra till krishantering internationellt och nationellt. har 1 840 personer, varav 220 kvinnor och 1 620 män, tjänstgjort i internationella militära insatser. Svenska förband har deltagit i insatser i , och . Regeringens samlade bedömning är att de förband som deltagit i insatser väl svarat mot de krav som ställts i respektive insatsområde, bl.a. vad gäller organisation, utrustning och bemanning. De svenska förbanden har i allt väsentligt fullgjort förelagda uppgifter på ett bra sätt och upprätthållit hög kvalitet i verksamheten. Vidare har de internationella insatserna bidragit till Försvarsmaktens fortsatta förmågeutveckling. Genom att bidra till insatser internationellt har insyn och möjlighet att påverka beslut stärkts på flera områden i de olika organisationer som leder insatserna. har Försvarsmakten fortsatt implementeringen av FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1820 omfattande bl.a. ett jämställdhetsperspektiv i de internationella insatserna. Försvarsmakten har fortsatt att utveckla den missionsförberedande utbildningen genom att integrera utbildningsmoment i övningar. Samarbetet på detta område inom ramen för det nordiska försvarssamarbetet (NORDEFCO) har fortsatt utvecklats , bl.a. genom att påbörja etableringen av ett in Military Operations (NCGM) på Försvarsmaktens internationella centrum (). ISAF (Assistance Force, ) I har det svenska förbandet fortsatt upprätthållit ledningsansvaret för den regionala enheten för säkerhet och återuppbyggnad i Mazar-e-Sharif, Provincial Reconstruction Team Mazar-e-Sharif (PRT MeS). Regeringens bedömning är att det svenska förbandets verksamhet inom ramen för ISAF haft god effekt i området. En särskild utmaning har varit säkerhetsläget i insatsområdet, vilket har ställt krav på Försvarsmaktens förmåga att tillföra funktioner och resurser samt att genomföra taktikanpassning. Genomförda stabiliseringsoperationer tillsammans med de afghanska säkerhetsstyrkorna (Forces, ANSF) och rådgivningsinsatser genom utbildnings- och samverkansgrupper (Operational and Liaisons Team, OMLT) har påtagligt bidragit till en ökad förmåga från afghansk sida att hantera säkerhetsläget i insatsområdet och det vidare ansvarsområdet inom Regional Command North. Genom att tillhandhålla stöd vid operationer, utbilda och utöva mentorskap gentemot ANSF, har den svenska kontingenten även bidragit till att förbättra de afghanska säkerhetsstyrkornas förmåga att initiera, planera och genomföra operationer. Detta har i sin tur inneburit ökade förutsättningar för ett successivt överlämnande av säkerhetsansvaret till de afghanska myndigheterna. Det svenska förbandet förstärktes tillfälligt vid ett flertal tillfällen . Detta har bidragit till att vidmakthålla och höja effekten i insatsområdet, t.ex. i samband med rotationer, som det utvecklat Försvarsmaktens förmåga att temporärt genomföra förstärkningsinsatser. utökades det svenska bidraget till ISAF med en helikopterenhet för medicinsk evakuering, med en uthållighet . tillfördes även styrkebidraget en ny förmåga i form av taktisk obemannad flygfarkost (TUAV) för inhämtande av underrättelseinformation. KFOR (Kosovo Force) Den svenska styrkebidraget till KFOR bestod av ca 110 personer för att reduceras till att omfatta ca 70 personer. Förbandets fokus har legat på den verksamhet som bedrivs av samverkans- och observationsgrupperna (Liaison Monitoring Teams, LMT) samt stöd till uppbyggnad av lokala säkerhetsstrukturer genom militära rådgivare. Regeringens bedömning är att det svenska bidraget till KFOR bidragit till att skapa en tryggare och säkrare miljö i Kosovo. Vidare har förbandet bidragit till en god uppfattning om läget och händelseutvecklingen i Kosovo genom informationsinhämtning samt bidragit till uppbyggnad av Kosovos säkerhetsstrukturer genom rådgivning och samverkan med olika aktörer. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Operation Unified Protector (OUP), deltog i den av Nato ledda insatsen i i enlighet med beslut i . till genomförde det svenska förbandet spaningsuppdrag mot luftförsvar och bidrog därigenom till att upprätthålla flygförbudszonen i . Förbandet bestod av en väpnad styrka om ca 130 personer med som mest åtta stridsflygplan av typ JAS 39 i jakt- och spaningsroll, ett transportflygplan av typ Tp84 med lufttankningsförmåga, stödresurser samt stabsofficerare. Detta förband rekryterades huvudsakligen ur den stridsflygenhet som stod i beredskap för den nordiska stridsgruppen (NBG) . I samband med beslut om förlängning av insatsen vidgades det svenska mandatet till att genomföra spaningsuppdrag till stöd för 1973 i dess helhet. Under förlängningen av insatsen bestod förbandet av en väpnad styrka om ca 140 personer med som mest fem stridsflygplan av typ JAS 39 i spaningsroll, stödresurser för bl.a. lufttankning samt stabsofficerare, inklusive personal för informationsoperationer. Regeringens bedömning är att det svenska förbandet som deltog i insatsen är fullt ut Natointeroperabelt, ur såväl tekniskt som kompetensmässigt perspektiv samt i fråga om kommandospråk. Regeringen bedömer vidare att den svenska insatsen bidrog framgångsrikt till det samlade resultatet av Nato-insatsen. Denna bedömning stöds av uttalanden från Nato där betydelsen av den svenska förmågan till spaning framhållits och rönt stor uppskattning. Anslaget som finansierade särutgifterna för de militära insatserna internationellt uppgick till , inklusive ett anslagssparande på . Tabellen nedan visar tilldelade medel och utfall för de av regeringen beslutade insatserna. Försvarsmaktens underskridande av tilldelade medel beror bl.a. på beslutet att inte fortsätta utvecklingen av Camp i . Vidare har transporter genomförts med tåg istället för flyg, driftkostnader för camper har reducerats och det har förekommit viss överplanering inom logistikområdet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Underskridandet beror även på att insatsen i hade lägre kostnadsutfall än beslutad ram. Detta beror bl.a. på en outnyttjad ammunitionsbudget, lägre flygtidsuttag än planerat, att inget lufttankningsflygplan använts under andra perioden samt lägre kostnader än planerat i basområdet. Det totala anslagssparandet uppgår till . Tabell 3.2 Utfallet för anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser 2011 Försvarsmakten har genomfört och fortsatt utvecklat stöd till säkerhetssektorreform (SSR) och kapacitetsuppbyggande verksamhet. Stödet har bestått av erfarenhetsutbyten, kunskapsöverföring såsom utbildnings- och mentorstöd, sekonderad personal till SSR-insatser och stöd till militär kapacitetsuppbyggnad inom ett flertal geografiska områden. Huvuddelen av aktiviteterna har genomförts i nära samarbete med de nordiska och baltiska länderna. Utvärdering av stödet inom SSR-området görs kontinuerligt. Regeringens samlade bedömning är att stödet inom SSR-området har genomförts på ett godtagbart sätt. Vidare anser regeringen att Försvarsmaktens erfarenheter från de olika verksamheterna är betydelsefulla för den framtida inriktningen av försvarsrelaterad SSR-verksamhet. förbrukades ca från anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Den nordiska stridsgruppen (NBG 11), med deltagande av , , , och , stod i beredskap . Delar av stridsgruppen kunde tack vare sin höga beredskap snabbt sättas in i insatsen i . Regeringen bedömer att Försvarsmaktens förmåga att upprätthålla stående förband samt att förmågan till snabbinsats har ökat. Regeringen har mer utförligt redogjort för erfarenheterna i propositionen Den Nordiska stridsgruppen 2015 (prop. 2011/12:84). Verksamheten finansieras av anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar, 1:6 Totalförsvarets rekryteringsmyndighet samt 1:7 Officersutbildning m.m. Den insatsorganisation som funnits utgår i grunden från tidigare lägre krav på operativ förmåga och tillgänglighet i insatsorganisationen än vad som regeringen beslutat om i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140). Försvarsmakten har tagit ytterligare viktiga steg mot en ny insatsorganisation för att stegvis kunna möta de förändrade kraven avseende bl.a. tillgänglighet och användbarhet. Försvarsplaneringen har fortsatt utvecklats. Vidare fastställdes krigsförbandsspecifikationer (KFS) för samtliga förband i insatsorganisationen. Regeringens bedömning är att detta är en nödvändig beståndsdel i iståndsättandet av insatsorganisation 2014 (IO14). Övningsverksamheten för krigsförbanden har påbörjats. Försvarsmakten rapporterar bristande måluppfyllelse för ett antal krigsförband. Anledningen anges bl.a. vara reduceringar av övningsverksamhet som vidtogs för att inte riskera ett överskridande av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Försvarsmakten har också rapporterat att en stor del av den nyanställda personalens tid har gått till skydd och bevakning m.m. Detta har medfört att förbandsutbildning inte kunnat genomföras i avsedd omfattning. Regeringen bedömer att omfattningen av dessa problem efterhand kommer att minska i takt med att fler gruppbefäl, soldater och sjömän anställs. Delar av problematiken bedöms dock kvarstå framöver. Vidare anser regeringen att övningsverksamheten är mycket angelägen för att bygga upp krigsförbandens förmåga. Regeringen ser det som angeläget att tilldelade medel används för att öka förbandens förmåga och ser allvarligt på att målen för krigsförbanden inte uppnåtts. Försvarsmakten har fortsatt att utveckla sin förmåga för att, i enlighet med regeringens proposition Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140), (2018-2019) ha kapacitet att över tiden hålla ca 2 000 personer ur insatsorganisationen insatta, nationellt och internationellt samt att kontinuerligt delta i upp till fyra förbandsinsatser varav minst en ska kunna vara av storleken bataljonsstridsgrupp. Utvecklingen av förmågan sker med utgångspunkt från att insatser ska genomföras med förband ur insatsorganisationen eller delar av dessa. Sammantaget bedömer regeringen att insatsorganisationen huvudsakligen utvecklas i enlighet med det försvarspolitiska beslutet och med bibehållen takt i försvarsreformen. har följande ledningsförband vidmakthållits och vidareutvecklats: ett högkvarter med stabsförband, ett rörligt operativt ledningsförband (/FHQ) med stabsförband, en taktisk sambandsbataljon, ett telenät- och markteleförband (FMTM), ett it-försvarsförband med Computer Emergency Response Team (CERT), en nationell underrättelseenhet (NUE), en pluton för informationsoperationer (PSYOPS). Bland ovanstående pågick utveckling av ett rörligt operativt ledningsförband med stabsförband, en taktisk sambandsbataljon, en ledningsplatsbataljon och en pluton för informationsoperationer. Införandet av Högkvarterets nya insatsorganisation har påbörjats, vilken bedöms vara operativ . Avvecklingen av styrkehögkvarteret för den nordiska 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 stridsgruppen (NBG FHQ) har genomförts och uppbyggnaden av det nya förbandet /FHQ pågår. Ledningsförbanden har bidragit med stöd till de internationella insatserna samt till den nordiska stridsgruppen som stod i beredskap . Verksamheten vid FMTM har främst omfattat upprätthållande av beredskap samt deltagande i och stödjande av internationella insatser genom att upprätthålla främst tekniska ledningsstödsystem. Bidraget till de internationella insatserna har dock inneburit vissa begränsningar i måluppfyllnad för dessa förband. Detta gäller i första hand förband med begränsad uthållighet som t.ex. PSYOPS-plutonen. Ledningsförbanden har bl.a. genomfört en ledningssystemövning för den nordiska stridsgruppen, den multinationella civil-militära krishanteringsövningen 11 samt en stabsövning med Högkvarteret. Implementering av ett nytt ledningssystem för den svenska kontingenten i ISAF har genomförts i två etapper med gott resultat. Verksamheten vid ledningsförbanden har i stort genomförts enligt plan och målen har i huvudsak uppnåtts. Regeringens bedömning är att inriktningen för ledningsförbanden i huvudsak har följts och att läget utifrån de beslutade beredskapskraven är godtagbart. har regeringen fattat beslut om följande anskaffningar: informationsbärarsystem SWECCIS (Swedish Command and Control Följande större materiel har beställts : omsättning av radiosystem för stridsledning inom marinen och flygvapnet, enkel handhållen radio (interngruppradio), stabsstödssystem H/S Fas 1 samt kommunikationsmateriel för hemvärnet. Följande viktigare materiel har tillförts handhållna och fordonsmonterade radioapparater för , två SWECCISsystem för utbildning, 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 ledningsplatsmateriel, mobila och bärbara telekrigssystem samt kryptomateriel, ledningssystem till den svenska kontingenten i ISAF samt SWECCIS insats (tillämpning av SWECCIS-systemet som bl.a. används i ISAF). Materielleveranserna möjliggör en förbättrad ledningsförmåga och informationshantering. Exempelvis bidrar SWECCIS till att förbättra Försvarsmaktens ledningsförmåga genom att öka tillgången till gemensam lägesinformation och underlättar kommunikation med andra myndigheter. har följande logistikförband vidmakthållits och vidareutvecklats: en operativ ledningsteknisk bataljon, en teknisk bataljon, en transport (MOVCON, Movement Control) ledning, tre transport (MOVCON) plutoner, Försvarsmaktens logistik (FMLOG) stab samt tre nationella logistikstödsenheter (National Support Element, NSE). Verksamheten vid logistikförbanden har i huvudsak genomförts i enlighet med regeringens inriktning och målen har i huvudsak uppnåtts. Logistikförbanden har kontinuerligt lämnat stöd till och deltagit i de insatser som genomförts internationellt. Svårigheten att rekrytera medicinsk personal till de insatser som genomförs internationellt kvarstår. Inriktningen för logistikförbanden har i huvudsak följts. Regeringens bedömning är att läget inom logistikförbanden utifrån de beslutade beredskapskraven är godtagbart. har regeringen fattat beslut om att anskaffa strömförsörjningsutrustning. har Försvarsmakten mottagit följande viktigare materielleveranser: drivmedelsmateriel till flygplan C 130, 30 modifierade elverk, 300 taktiska tält samt Materielleveranserna bidrar till att säkerställa tillgången till bl.a. vatten, el och reservdelar vid insatser. har följande förband vidmakthållits: sex mekaniserade bataljoner, en luftburen bataljon, ett CBRN-kompani (förband för skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel), Livbataljonen är under utveckling. Verksamheten för arméstridskrafterna har i huvudsak genomförts enligt plan, men inte nått önskat resultat främst p.g.a. begränsad tillgång på kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl och soldater(GSS/K) och viss materiel. Försvarsmakten har rapporterat att en stor del av de nyanställda kontinuerligt tjänstgörande soldaternas arbetstid ägnats åt uppgifter som t.ex. skydd, bevakning och högvakt. Likaså deltar soldaterna i förberedelser och genomförande av insatser. Detta har lett till att vissa övningar har ställts in . Insatsverksamheten för arméstridskrafterna har präglats av de pågående insatserna i och Kosovo samt den nordiska stridsgruppen som stod i hög beredskap t.o.m. . Den strategiska reserven har upprätthållit beredskap och huvuddelen av förbandet har använts för förstärkningsinsatser i . Hemvärnet har i stort uppnått de mål som sattes upp . Verksamheten vid hemvärnsförbanden har präglats av åtgärder för att befästa hemvärnets nya avtal och det nya utbildningssystemet. Arméstridskrafterna har upprätthållit den anbefallda beredskapen och vidmakthållit enheter som är anmälda till internationella styrkeregister, bl.a. ett mekaniserat kompani i hög beredskap. Följande förband med 90 dagars beredskap har varit anmälda till internationella styrkeregister: en mekaniserad bataljon, Regeringens bedömning är att inriktningen för arméstridskrafterna i stort sett har följts och att läget sammantaget är godtagbart. Dock anser regeringen att det är av stor vikt att övningsverksamheten genomförs enligt Försvarsmaktens planering i syfte att skapa tillgängliga och användbara förband. har regeringen fattat beslut om följande anskaffningar: splitterskyddade bandvagnar, efter riksdagsbemyndigande (prop. 2010/11:1 bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2010/11:103), tredje och avslutande steget av artillerilokaliseringsradar , personterrängbil 6 (Galten). har bl.a. följande materiel tillförts arméstridskrafterna: robotsystem 57 (NLAW, slutleverans), leverans av ammunitionsröjningsmateriel, minsökare, markradar, arbetsmaskiner och motorredskap, förstärkt skydd på fyra stridsvagnar 122B och en bärgare 120B, obemannad flygande farkost (UAV 03) som blev operativ i samt delleverans av modifierade splitterskyddade personterrängbilar 6. Regeringen bedömer att beslutade anskaffningar och genomförda leveranser kommer att förbättra förbandens skydd i insatser. De materiella begränsningarna utgörs främst av tillgång till mörkermateriel, lednings- och sambandsmateriel samt vissa fordonstyper. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Detta har inneburit att flera av arméförbanden inte nått sina utbildningsmålsättningar , som en plan för att åtgärda bristerna finns. I samtliga fall rör det sig om materiel där planerad tillförsel efter hand kommer att förbättra läget . Uppgradering och tillförsel av personterrängbil 6 har försenats på grund av leveransproblem. Tillförsel har dock skett . har följande förband vidmakthållits: en ubåtsflottilj med ledning, en marin basbataljon samt Försvarsmakten redovisar att verksamheten har genomförts enligt plan men påverkats av att marinens slutövning ställdes in samt av personalvakanser och vissa brister i tillgänglig materiel. Deltagande i insats- och övningsverksamhet såväl nationellt som internationellt har bidragit till förmågeutveckling för de stridskrafterna. Delar av marinförbanden har deltagit i ubåtsskyddsinsatsen på . har tillgängligheten på minröjningsfartyg av typen Koster återställts efter tidigare materiella problem. Försvarsmakten och har ingått avtal om ett utökat samarbete, bl.a. avseende viss utbildning och övningsverksamhet. Samverkan inom ramen för avtalet väntas leda till ett ömsesidigt utbyte och ökad effektivitet för båda parter. var följande förband anmälda till internationella styrkeregister med 90 dagars beredskap: del av en amfibiebataljon. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen anser att inriktningen av marinstridskrafterna i stort följts och läget bedöms som godtagbart. har bl.a. följande materiel tillförts marinstridskrafterna: fem undervattenssystem för minröjning, 300 luftdykapparat modell 09 samt avvägnings- och räddningsvästsystem för dykning. Genom att fartyget fått verksamhetstillstånd för helikopter återtas viss sjöoperativ förmåga med helikopter. Begränsningar i materielläge på underhållsfartyget har påverkat delar av planerad övningsverksamhet. De i förra årets budgetproposition rapporterade materiella begränsningarna inom undervattensområdet bl.a. avseende sensorer har omhändertagits . har följande flygförband vidmakthållits: en stridslednings- och luftbevakningsbataljon, fyra stridsflygdivisioner JAS 39,