prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — De fyra syftena redogörs närmare för i avsnitt 17.3. Regeringen anser att det finns ett behov av att genomföra utvärderingar av statsbidragets användning för att kunna bedöma i vilken utsträckning statens syften med stödet till folkbildningen uppnås. Med hänsyn till det omfattande statliga stödet till folkbildningen är det motiverat att mer regelbundet utvärdera den verksamhet som anordnas av folkhögskolor och studieförbund med stöd av statsbidraget till folkbildningen. Utvärderingar kan ge svar på i vilken utsträckning syftena med statsbidraget har uppnåtts samt ge underlag för bedömningen av i vilken utsträckning dessa syften fortfarande har relevans. De kan också utgöra underlag vid bedömningen av folkbildningens betydelse och värde för samhället. Regeringen överlämnade en skrivelse till (skr. 2011/12:6) med anledning av stöd till studieförbunden (RiR 2011:12). Regeringen instämmer delvis i iakttagelser, bl.a. när det gäller behovet av att följa upp i vilken utsträckning statens syften med statsbidraget till studieförbunden har uppnåtts. Regeringen tillsatte därför utredningen av det statliga stödet till folkbildningen (dir 2011:93). I uppdraget ingår att utvärdera och analysera i vilken utsträckning de syften som har beslutats för statsbidraget har uppnåtts samt överväga om syftena är ändamålsenliga. Vid behov ska utredare även föreslå förändrade syften och hur syften och verksamhetsområden för statsbidraget kan kopplas samman. I uppdraget ingår också att föreslå hur oberoende utvärderingar kan genomföras för att säkerställa en regelbunden återrapportering och att föreslå en ny modell för utvärderingar som beaktar behovet av djupgående studier. Uppdraget ska redovisas . bedriver folkhögskolor och studieförbund ett systematiskt kvalitetsarbete, initierat av . Det utvärderingsarbete som bedriver på central nivå fokuserar bl.a. på att analysera folkbildningens samhällseffekter. Sammantaget leder insatserna inom folkbildningen till bättre möjligheter att bedöma enskilda verksamheter, liksom till att göra jämförelser mellan dem. () fick i uppdrag att ta fram statistik om det civila En viktig del i uppdraget var att redovisa statistiken enligt internationella statistikräkenskaper (ICNPO). Som ett led i detta arbete ska SCB göra en fördjupning inom området studiecirkelverksamhet, annan folkbildningsverksamhet samt folkhögskoleverksamhet (2011/6905/UC). Denna fördjupningsdel kommer att redovisas i en kommande publikation rörande det civila samhället . I syfte att möjliggöra att fler ungdomar ska kunna slutföra sin utbildning genomförs motivationshöjande kurser på folkhögskolorna, som vänder sig till arbetslösa ungdomar i åldern som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen. Satsningen syftar till att öka deltagarnas motivation att återgå till studier och avsluta sin reguljära utbildning. Det bör finnas en beredskap hos folkhögskolorna att kunna möjliggöra för de elever som går de studiemotiverande kurserna att fortsätta sina studier på folkhögskolans allmänna kurs. Det finns därför behov av att utöka antalet studieplatser på folkhögskolans allmänna kurs. För att möjliggöra att teckenspråktolkutbildning m.m. ska kunna bedrivas som tolkutbildning på akademisk nivå har i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.område. 17, bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:77) medel förts från det inom utgiftsområde 17 förutvarande anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning och teckenspråktolkutbildning till utgiftsområde 16. I syfte att bl.a. öka teckenspråktolkutbildningens forskningsanknytning har regeringen tillfört utvecklingsmedel för att inleda planeringen av en tolkutbildningi högskolan. Utbildningen planeras att påbörjas . Folkhögskolor bör även fortsättningsvis kunna anordna utbildningar av tolkar och teckenspråklärare med stöd av anslaget. Kontakttolkutbildningen har utvecklats till en sammanhållen grundutbildning som omfattar två terminer. Genom att bl.a. förkunskapskrav och nationella prov har införts har kvaliteten på utbildningen ökat. Söktrycket till utbildningarna har varit mycket stort . Regeringen gav 2010 Statskontoret i uppdrag att bl.a. identifiera för- och nackdelar med den nuvarande ansvarsfördelningen och organisationen för auktorisation av tolkar och översättare. Statskontoret redovisade rapporten tolkningsfråga Om auktorisation och åtgärder för fler och bättre tolkar (Statskontoret 2012:2). I rapporten framför Statskontoret att den åtgärd som på kort sikt mest kan öka antalet kompetenta tolkar är ökade möjligheter till validering. Folkbildningen är med sin självständighet och särart en viktig del av utbildningsväsendet och en viktig aktör i arbetet med att höja kunskapsnivån i samhället. Folkbildningens roll i det civila samhällets arbete mot utanförskap och för demokrati, mänskliga rättigheter och delaktighet är central. Folkhögskolorna och studieförbunden har en mycket viktig roll såväl för att bryta utanförskap och väcka engagemang som för att höja utbildningsnivån i samhället. Med sina utbildningar bidrar de till att skapa möjligheter för människor att utvecklas och till at fler klarar en gymnasieutbildning och därmed får behörighet till vidare studier. Regeringen värdesätter den frihet under ansvar som folkhögskolorna och studieförbunden har att i stor utsträckning själv forma sin verksamhet och sitt utbud. Regeringen lägger stor vikt vid det systematiska kvalitetsarbete som bedriver genom att skapa förutsättningar för folkhögskolor och studieförbund att utveckla system och metoder för kvalitets- och utvecklingsarbete. utvärderingar utgör också ett viktigt kunskapsunderlag för regeringen och en grund för utveckling och kvalitetsarbete. Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att utvärdera folkbildningen (dir. 2011:93). I uppdraget ingår att utvärdera och analysera i vilken utsträckning de syften som har beslutats för statsbidraget för folkbildningen har uppnåtts samt överväga om syftena är ändamålsenliga och vid behov föreslå förändrade syften. har på regeringens uppdrag (U2010/7768/SV) lämnat förslag till hur folkbildningens verksamhetsområden bör utvecklas (U2011/6350/UC). Med detta underlag som en av utgångspunkterna avser regeringen att inom mandatperioden fullfölja en översyn av förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. I propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89, bet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248) gjorde regeringen bedömningen att folkhögskollärarexamen bör ses över i särskild ordning. Ett arbete med att genomföra en översyn av folkhögskollärarexamen kommer att påbörjas . I översynen ingår att analysera behovet av lärarutbildning för folkhögskolorna och vid behov lämna förslag på en förändring av nuvarande högskoleutbildning. Regeringen anser att de särskilda studiemotiverande kurserna för arbetslösa ungdomar som varken har grundläggande högskolebehörighet eller har gymnasieexamen bör förlängas . Dessa ungdomar bör även erbjudas möjlighet till fortsatt utbildning på folkhögskolans allmänna kurs. Antalet utbildningsplatser på folkhögskolans allmänna kurs bör därför utökas med 1 000 årsplatser och med 1 000 årsplatser . Utökningen av utbildningsplatser på allmän kurs ska ha som prioritering att underlätta för de personer som går studiemotiverande folkhögskolekurs att direkt efter kursens slut kunna fortsätta studera på folkhögskolans allmänna kurs. Det är angeläget att snabbt ta till vara dessa ungdomars studiemotivation i stället för att de som gått den studiemotiverande kursen ska få vänta på att få studera vidare. Folkhögskolornas utbildningsform och metodik lämpar sig också väl för målgruppen ungdomar som står utanför arbetsmarknaden, t.ex. ungdomar med funktionsnedsättning, ungdomar födda utomlands och ungdomar med psykiska och sociala problem. Regeringen föreslår att avsätts för nämnda utökning at utbildningsplatser på folkhögskolans allmänna kurs samt beräknar samma belopp . kommer även deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin som är att kunna gå folkhögskolans studiemotiverande kurser. Regeringen aviserade i budgetpropositionen avsikten att möjliggöra att teckenspråktolkutbildningar ska kunna bedrivas som högskoleutbildning i syfte att öka utbildningens kvalitet och utbildningens forskningsanknytning. har föreslagit ett kandidatprogram i teckenspråk och tolkning med en första intagning . Re- geringen avser att delvis finansiera kandidat- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 programmet under anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (se utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 10.2.70). Folkhögskolor kommer även fortsättningsvis att kunna anordna teckenspråktolksutbildning med stöd enligt förordningen (2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning och teckenspråk. 16.6.1 Bidrag till folkbildningen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 3 541 244 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 481 955 tkr prisnivå. 4Motsvarar 3 481 955 tkr prisnivå. Anslaget används för statsbidrag till folkbildningen. Anslaget används vidare för förvaltningskostnader och utgifter för Folkbildningsnätet. Anslaget används även för bidrag till i samt för det särskilda verksamhetsstödet till (). Tabell 16.4 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 14:1 Bidrag till folkbildningen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Folkhögskolorna har fått i fortsatt uppdrag att anordna särskilda studiemotiverande kurser för arbetslösa ungdomar som varken har grundläggande högskolebehörighet eller har gymnasieexamen. Regeringen har föreslagit att denna satsning fortsätter . Dessa ungdomar bör erbjudas möjlighet till fortsatt utbildning på folkhögskolans allmänna kurs. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med för att möjliggöra att folkhögskolans allmänna kurs ökas med 1 000 årsplatser . Regeringen beräknar samma belopp i syfte att möjliggöra samma utökning av antalet årsplatser på allmän kurs 2014. beslut om 2012 års ekonomiska vårproposition (prop. 2011/12:100, bet. 2011/12:FiU20, rskr. 2011/12:292) innebär att de ändamål och verksamheter som avser särskilt verksamhetsstöd för idrottens studie-, bildnings- och utbildningsstöd och som har finansierats inom det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 15:1 Statligt stöd till vuxenutbildning flyttas till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Särskilt verksamhetsstöd till () för idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet bör i likhet med stödet till övriga studieförbund finansieras inom nu aktuellt anslag. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med samt beräknar att anslaget ökas med motsvarande belopp permanent . Regeringen föreslår vidare att anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen minskas med samt beräknar en minskning med samma belopp permanent . Minskningen ska delvis finansiera den ökning av anslaget 12:1 om som föreslås i avsnitt 14.5.1. Genom beslut om vårändringsbudgeten har anslaget minskats med motsvarande belopp för samma ändamål . Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 3 . 16.6.2 Bidrag till kontakttolkutbildning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 16 772 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 772 tkr prisnivå. 4Motsvarar 16 772 tkr prisnivå. Anslagets ändamål är att finansiera utgifter för statsbidrag till kontakttolkutbildning och administrativa utgifter för denna verksamhet. Vidare får medlen i begränsad omfattning användas för utvecklingsinsatser. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.6 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 17 Tillsyn över spelmarknaden Området omfattar frågor om tillsyn och reglering av spelmarknaden. Lotteriinspektionen är förvaltningsmyndighet på spel- och lotteriområdet. Myndighetens uppgifter innefattar bl.a. tillståndsgivning och typgodkännande samt tillsyn över och kontroll av spelmarknaden. Resultatredovisningen görs i förhållande till det mål för spelpolitiken som beslutat om (prop. 2002/03:93, bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212). Målet är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Överskottet från spel bör värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten. beräknas den reglerade svenska spelmarknaden ha omsatt brutto. Detta är en ökning med , , jämfört med året innan. tabell 17.1 redovisas spelmarknadens bruttoomsättning uppdelat på olika spelanordnare. Tabell 17.1 Spelmarknadens bruttoomsättning Källa: Lotteriinspektionen. Under 20072011 har bruttoomsättningen ökat . I denna beräkning ingår bruttoomsättningen för samtliga spelformer med undantag för AB Svenska Spels () internetpoker och Casino Cosmopols verksamhet. För internetpoker redovisas den s.k. pokerraken, dvs. den avgift bolaget tar ut av spelarna, och för Casino Cosmopol redovisas nettoomsättningen, dvs. omsättningen efter utbetalda vinster. En uppskattning av bruttoomsättningen är i sistnämnda fall svår att göra då olika spelformer inom kasinot har olika vinståterbetalningsprocent. Sammanfattningsvis är bruttoomsättningen på den reglerade svenska spelmarknaden således betydligt högre än vad som redovisats ovan. Omsättningen efter utbetalda vinster var sammanlagt . I genomsnitt använder svenska folket av sin disponibla inkomst till spel, räknat på omsättningen före utbetalda vinster. Om i stället omsättningen efter utbetalda vinster 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 används blir andelen i genomsnitt av inkomsten. I tabell 17.2 redovisas olika reglerade spelanordnares marknadsandelar. Tabell 17.2 Marknadsandelar av bruttoomsättningen Källa: Lotteriinspektionen. har, jämfört med , ökat bruttoomsättningen och bolagets marknadsandel uppgick till . Omsättningen, exklusive Casino Cosmopol, uppgick till ca . I detta belopp ingår den s.k. pokerraken om . Totalt sett är pokerraken avsevärt mindre än föregående år. Nettoomsättningen för Casino Cosmopol uppgick efter utbetalda vinster till ca . Svenska Spels omsättning av spel via internet, inklusive pokerraken, uppgick till ca eller av bolagets totala omsättning, en ökning med jämfört med . AB Trav och Galopps (ATG) bruttoomsättning ökade 2011 och uppgick till ca , att jämföra med ca föregående år. Detta motsvarar en marknadsandel om . Spelformen V75 är fortfarande bolagets största produkt med en bruttoomsättning på . Försäljningen via internet fortsätter att öka och uppgick till av den totala omsättningen. Det traditionella banspelandet och ombudsspelet fortsätter att minska. har ATG betalat i lotteriskatt. När vinster och lotteriskatt betalats samt driftskostnaden täckts går överskottet från bolagets verksamhet tillbaka till hästnäringen. tilldelades hästsporten ca . Vidare erhöll Hästnäringens nationella stiftelse . Folkrörelsernas spel och lotterier utgör av spelmarknaden. Det traditionella bingospelandet fortsätter att minska i omsättning medan samtliga större aktörer har ökat . Den största ökningen står Postkod- Lotterier via internet fortsatte att öka. De privata företag som bedriver restaurangkasinospel har haft en minskad omsättning och har uppskattningsvis en marknadsandel om . I tabell 17.3 redovisas de tolv spelformerna med störst omsättning 2011. Tabell 17.3 De omsättningsmässigt största spelformerna Källa: Lotteriinspektionen. Av spelmarknadens aktörer med tillstånd har , , Folkspel samt Miljonlotteriet erbjudit spel över internet. Den sammanlagda försäljningen över internet uppskattas uppgå till , vilket motsvarar av den totala bruttoomsättningen på den reglerade svenska spelmarknaden. Utöver den reglerade marknaden förekommer spel på webbplatser som erbjuds av aktörer som saknar tillstånd i . Marknadsandelen för dessa är av den totala kända spelmarknaden enligt , som baserar sina uppgifter på omfattande undersökningar av spelvanor och omvärldsanalys. Dessa aktörer tar framför allt marknadsandelar på området kasino på internet, men även från . Flera länder i inför nya lagar på spelområdet. Syftet är bl.a. att återta initiativet på den egna spelmarknaden. Flera länder inom EU har infört blockeringar av IP-adresser och betalningar till spelbolag för att försöka stänga ute aktörer som saknar tillstånd. De senaste domarna från har bekräftat att medlemsstaterna har ett betydande utrymme att själva reglera spelpolitiken inom ramen för EUF- fördraget. har efter begäran om förhandsavgörande från om den svenska spelregleringens förenlighet med friheten att tillhandahålla tjänster enligt artikel 49 i EG-fördraget (numera artikel 56 i EUF- fördraget) konstaterat att den svenska lotterilagens begränsning, som utestänger kommersiella och privata arrangörer från den svenska spelmarknaden, inte strider mot artikel 49 i EG- fördraget. Detta innebär att det är förenligt med unionsrätten att begränsa anordnandet av hasardspel och att förbehålla anordnandet av sådana spel till offentliga organ eller allmännyttiga organisationer. motiverar sin ståndpunkt med att kulturella, moraliska och religiösa överväganden kan motivera inskränkningar av friheten att tillhandahålla tjänster för arrangörer av hasardspel. Själva främjandeförbudet svarar mot målet att upprätthålla en hög skyddsnivå genom att hålla ute aktörer som saknar tillstånd på den svenska marknaden och kan anses nödvändigt för att uppnå detta mål. konstaterade dock i en dom att det svenska främjandeförbudet i dess nuvarande utformning strider mot unionsrättens likabehandlingsprincip eftersom straffbestämmelserna i den svenska regleringen gör skillnad mellan spel utan tillstånd som anordnas och främjas inom respektive utanför . Domen har överklagats av Riksåklagaren och har meddelat prövningstillstånd. Främjandeförbudet har aktualiserats även i en dom som meddelades av . Av domen följer att främjandeförbudet i princip inte omfattar sponsringsmeddelanden i TV och att oddsjämförelser i det sammanhang de förekom i det aktuella målet skyddas av yttrandefrihetsgrundlagen. har i betänkandet En framtida spelreglering (SOU 2008:124) föreslagit en annan utformning av främjandeförbudet. Detta förslag bereds inom . har i en dom konstaterat att så kallade cash games (spel där deltagarna i princip kan gå in och dra sig ur spelet när som helst) är spel vars utgång till väsentlig del beror på slumpen i den mening som 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 avses i bestämmelse om dobbleri. Den som anordnar ett sådant spel utan tillstånd enligt lotterilagen kan därmed dömas för dobbleri alternativt grovt dobbleri. I domen konstateras emellertid att utgången av den huvudturnering och de sidoturneringar i Holdem som prövades i det aktuella målet inte till väsentlig del berodde på slumpen. De åtalade kunde därför inte dömas för dobbleri med anledning av att de anordnat dessa. Det är dock fortfarande oklart om anordnandet av turneringarna utgjort brott mot lotterilagen. Denna fråga har återförvisats till underinstansen för prövning. har det kommit ett antal domar från olika domstolar som rör automater eller liknande utrustning som finns på den svenska marknaden och som är uppkopplade mot internet och särskilda spelservrar, ofta på en plats utanför . har meddelat dom i två mål rörande sådan utrustning. Det konstaterades att den i målen aktuella verksamheten var att anse som automatspel i lotterilagens mening och att verksamheten anordnades i den tilltalades lokaler. Eftersom verksamheten anordnades utan tillstånd dömdes de tilltalade för brott mot lotterilagen. Domarna medför att Lotteriinspektionens arbete med att bidra till ett minskat utbud av olagliga spel och lotterier kan intensifieras. Motverkande av spelberoende är en fortsatt viktig fråga. De svenska aktörernas förebyggande arbete med spelansvarsprogram, utbildning av personal och seminarier om spelens effekter har fortsatt . är ett av de första spelbolagen i som uppfyllt branschorganisationen krav för spelansvar. 17.3.2 Tillsynen över spelmarknaden Syftet med all kontroll- och tillsynsverksamhet på området är att spelmarknaden ska vara sund och säker. Lotteriinspektionens uppgift är att se till att anordnaren bedriver sin spelverksamhet på ett korrekt sätt i enlighet med villkoren i det tillstånd eller den koncession som Lotteriinspektionen eller regeringen har lämnat. Den tekniska utvecklingen har medfört en kraftigt förändrad spelmarknad, vilket innebär att kontrollen och tillsynen ställts inför nya uppgifter. Arbetet med kontroll av den olagliga 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 spelmarknaden har främst inriktats på de områden som medför störst risk för spelberoende och kriminalitet, pokerspel och spelautomater. Kontrollen sker såväl preventivt och löpande som i uppföljningssyfte. har Lotteriinspektionen prioriterat kontroll av att restaurangernas eller spelplatsernas omsättning från värdeautomater inte är större än resten av omsättningen på spelplatsen. Vidare har Lotteriinspektionen kontrollerat att samtliga restauranger med tillstånd för värdeautomater har giltigt serveringstillstånd. Dessutom har Lotteriinspektionen kontrollerat att ombuden för och följer reglerna om åldersgränser och kreditspel. Tillsyn av travbanor har genomförts med ökat fokus på spel av minderåriga. har Lotteriinspektionen gjort tillsynsbesök på Svenska Spels samtliga fyra kasinon med fokus på kontroll av regler om tillträde och åtgärder mot penningtvätt. Tyngdpunkten för tillsynen av rikslotterierna har legat på verksamhetstillsyn. Det har även genomförts en tematillsyn avseende hur verksamheten fungerar vid kortare allvarligare avbrott i it-stödet. Problemen med illegala spelautomater kvarstår. I de flesta fall är dessa spelautomater uppkopplade mot internet och särskilda spelservrar, som ofta är placerade utanför . Det är svårt att uppskatta hur många spelautomater av denna typ som finns utställda, men Lotteriinspektionen har noterat en klar ökning och har tagit emot ett ökat antal tips om misstänkt illegalt automatspel. Antalet polisanmälningar har därmed också ökat jämfört med . 17.3.3 Analys och slutsatser Kontroll och tillsyn är Lotteriinspektionens största verksamhetsgren. har Lotteriinspektionen genomfört sammanlagt 16 048 kontroller av den legala spelmarknaden, främst av automater och lotterier, samt teknisk tillsyn. genomfördes 1 899 kontroller avseende den illegala spelmarknaden, en ökning med 873 stycken från föregående år. Framför allt inriktades kontrollen på illegala spelautomater, där samarbete skett med olika myndigheter och där flera ärenden har prövats i domstol. Lotteriinspektionen har beviljat 9 624 tillstånd