prop · H0031d5 · 2012-09-20 00:00:00 — Anm.: Avser personer som hör till arbetskraften . Det finns betydande skillnader i inkomst mellan manliga och kvinnliga pensionärer för olika åldersgrupper och hushållstyper. Exempelvis har sammanboende män mellan nästan dubbelt så hög disponibel inkomst som sammanboende kvinnor som är (se tabell 3.4). Det är större inkomstskillnader mellan könen för sammanboende pensionärer än för ensamstående pensionärer. En orsak till detta är att många ensamstående kvinnor har änkepension. Tabell 3.4 Individuell disponibel inkomst för pensionärer efter civilstånd och åldersgrupp 2010 Medelvärde i kronor och kvinnors andel i procent, . Källor: och egna beräkningar. 4Jämställdhet och regeringens ekonomiska reformer Regeringens samlade politik har bestått av en kombination av åtgärder som syftat till att stimulera utbudet och efterfrågan på arbetskraft samt förbättra matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. Regeringen har också vidtagit riktade åtgärder för att öka sysselsättningen i grupper med svag förankring på arbetsmarknaden samt åtgärder som riktat sig till grupper med svag ekonomi eller större försörjningsbörda. Den förda politiken kan förväntas ha direkta och/eller indirekta effekter på den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. I detta avsnitt redovisas hur reformerna bedöms påverka drivkrafter att arbeta, arbetsutbud, sysselsättning och inkomster för kvinnor och män. 4.1Ekonomiska drivkrafter till arbete För att finansiera och upprätthålla välfärden krävs en hög sysselsättningsgrad. Viljan att arbeta har en tydlig koppling till det ekonomiska utbytet av arbete. Små skillnader mellan arbetsinkomsten och inkomsten vid sjukdom eller arbetslöshet minskar de ekonomiska drivkrafterna till att arbeta. Arbetsutbudet hämmas också om det inte lönar sig att öka sin arbetsinsats för den som redan har ett arbete. I förlängningen kan svaga drivkrafter till arbete även medföra att färre väljer att byta jobb eller yrke, utbilda sig eller att flytta till orter där arbete finns. Redovisningen i detta avsnitt avser effekterna av den samlade politiken 2013 och inkluderar redan fattade beslut och förslagen i denna proposition. Effekterna har beräknats med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT och utfallsdata (HEK) t.o.m. 2010.57 Beräkningarna och framåt bygger på en prognostiserad befolknings- och inkomststruktur, men på faktiska och föreslagna förändringar i regelsystemen. För dem som har ett arbete mäts oftast de ekonomiska drivkrafterna att öka arbetsutbudet av marginaleffekten. Den definieras som den andel av en marginell inkomstökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter och 57 Se underbilagan för en detaljerad redogörelse för hur beräkningarna gjorts och av de begrepp och definitioner som används. Hänsyn har enbart tagits till de regeländringar som berör individers och hushålls disponibla inkomst och som är möjliga att beräkna med den använda metodiken. Av tabell U2 framgår vilka regeländringar som beaktats. Marginaleffekterna är lägre för kvinnor än för män (se tabell 4.1). Detta beror på att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män och därmed, genom det progressiva skattesystemet, i genomsnitt lägre marginalskatt.58 Tabell 4.1 Marginaleffekt för olika hushållstyper 2013 Marginaleffekt i procent och förändring i procentenheter, . -8,6 -9,1 -8,7 -7,1 -6,7 -5,3 -6,9 -4,5 -8,0 -6,6 -5,4 -4,7 -7,2 -5,8 Anm.: Beräkningarna inkluderar åtgärder som föreslås i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. har marginaleffekterna minskat för såväl kvinnor som män. Minskningen har dock varit större för kvinnor. Orsaken till detta är i första hand jobbskatteavdraget, som ger en relativt sett större skattereduktion för låginkomsttagare. Därigenom har incitamenten till arbete stärkts mer för kvinnor än för män. Socialförsäkringarna utgör ett skydd mot inkomstbortfall då individen inte arbetar på grund av t.ex. arbetslöshet, sjukdom eller funktionsnedsättning. Hur höga ersättningsnivåerna bör vara i olika välfärdssystem är en svår avvägning. För låg ersättning vid sjukdom eller arbetslöshet kan å ena sidan ge upphov till försörjningsproblem och minskad tilltro till generella offentliga försäkringar. Å andra sidan visar forskningen att socialförsäkringarnas utformning påverkar både hur ofta och hur länge en person inte är i arbete 59, t.ex. kan allt för 58 De med allra lägst inkomst har dock en högre marginaleffekt till följd av att inkomstprövade bidrag ofta faller bort då inkomsten ökar. 59 Se t.ex. , B. (1998), in Theory and Practice, 100 (1), eller Angelov, N., m.fl. (2011), Kvinnors och mäns sjukfrånvaro, IFAU Rapport 2011:2. 2012/13:1 BILAGA 4 höga ersättningsnivåer leda till svaga ekonomiska drivkrafter att återgå i arbete. Ersättningsgraden definieras som kvoten mellan den disponibla inkomsten som bidragsförsörjd och den disponibla inkomsten vid arbete. Ju lägre ersättningsgrad desto mer lönsamt är det att arbeta. En reform som ökar avkastningen av arbete i förhållande till bidragsförsörjning (t.ex. jobbskatteavdraget) gör att ersättningsgraden sjunker, vilket innebär att arbete blir mer lönsamt. I samtliga ersättningar i det svenska offentliga välfärdssystemet är den genomsnittliga ersättningsgraden högst för dem med låga inkomster och ersättningsgraden avtar med stigande inkomst. Detta beror bl.a. på att det i de olika systemen finns ett inkomsttak över vilket inkomstbortfall inte ersätts.60 Genom att kvinnor i genomsnitt har lägre lön än män är ersättningsgraden generellt sett högre för kvinnor (se tabell 4.2).61 De ekonomiska drivkrafterna att återgå i arbete är därför i genomsnitt svagare för kvinnor än för män. har ersättningsgraderna minskat i de olika välfärdssystemen. En bidragande orsak till denna utveckling är regeringens förändringar av arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och skattesystemet som har syftat till att stärka arbetslinjen och göra det mer lönsamt att arbeta. Beräkningar med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT antyder att de sammantagna regeländringarna 20062013 har haft likartade effekter på ersättningsgraderna för kvinnor och män.62 Utöver regelförändringar kan de minskade ersättningsgraderna förklaras av en rad andra faktorer, t.ex. den allmänna ekonomiska utvecklingen. Att ersättningsgraderna har minskat mest för män kan främst förklaras av den generella löneutvecklingen i kombination med att fler män än kvinnor har 60 Kollektivavtalade och privata försäkringar kan i många fall ersätta inkomstbortfall utöver de offentliga ersättningarna. Beräkningarna i detta avsnitt avser endast ersättningar från de offentliga ersättningssystemen. Det innebär att ersättningsgraden i praktiken oftast är högre än vad som anges i denna framställning. Bristande dataunderlag gör dock att det inte finns någon möjlighet att beakta detta i beräkningarna. 61 Beräkningarna av ersättningsgraden utgår från hela hushållets disponibla inkomst, vilket innebär att ersättningsgraden för en enskild individ påverkas av samtliga hushållsmedlemmars inkomster. Ökade kostnader i form av t.ex. resor och måltider som följer av att arbeta har inte beaktats. 62 För arbetslöshetsersättningen och sjuk- och aktivitetsersättningen beräknas regelförändringarna förklara av förändringen i den genomsnittliga ersättningsgraden . För sjukpenningen beräknas regelförändringarna förklara av förändringen. 2012/13:1 BILAGA 4 inkomster över inkomsttaken i de olika systemen. Tabell 4.2 Ersättningsgrader 2013 Procent och förändring i procentenheter. Anm.: Ev. kompletterande försäkringar ingår inte i beräkningarna. Källor: och egna beräkningar. 4.2Effekter på arbetsutbud och sysselsättning Regeringen har sedan den tillträdde 2006 fört en politik för att stärka arbetslinjen och göra det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdraget och förändringarna i arbetslöshets- och sjukförsäkringarna minskar trösklarna in på arbetsmarknaden och stimulerar arbetskraftsutbudet. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att stärka ställningen för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. De arbetsmarknadspolitiska resurserna har i större utsträckning riktats till dem som har störst behov. Ny- startsjobben, de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga och äldre, HUS-avdraget63 samt den sänkta mervärdesskatten för restaurang- och cateringtjänster avser speciellt att öka efterfrågan på personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Vissa reformer kan förväntas ge upphov till olikartade effekter på mäns och kvinnors arbetsutbud. Andra reformer gör att efterfrågan på kvinnors och mäns arbetskraft påverkas på olika sätt. I detta avsnitt redovisas kortfattat några av de reformer som förväntas påverka kvinnor och män olika med avseende på arbetsutbud och sysselsättning. De reformer som behandlas är jobbskatteavdraget, HUS- avdraget, sänkningen av mervärdesskattesatsen 63 HUS-avdraget inbegriper skattereduktion för hushållsarbete () samt för reparation, om- och tillbyggnad (). HUS-avdrag medger en skattereduktion av arbetskostnaden för hushållstjänster med högst per person och år. på restaurang- och cateringtjänster samt vårdnadsbidraget. Existerande bedömningar av jobbskatteavdragets långsiktiga arbetsutbudseffekter baseras i huvudsak på s.k. ex ante-utvärderingar.64 Dessa utvärderingar prognosticerar de sannolika konsekvenserna av jobbskatteavdraget med hjälp av skattade simuleringsmodeller som beskriver hur arbetsutbudet reagerar på förändrade ekonomiska drivkrafter. Trots olikheter i såväl metodansatser som data finns det en hög grad av samstämmighet i de effektberäkningar som olika bedömare har presenterat mellan 2006 och 2012.65 Tabell 4.3 Jobbskatteavdragets långsiktiga arbetsutbudseffekter Önskat antal arbetade timmar Önskat antal arbetade timmar för dem som redan arbetar Andel av ökningen av önskat antal arbetstimmar som beror på att fler personer vill arbeta (%) Anm.: Helårsarbetskrafter visar ökningen i arbetade timmar uttryckt i personer som arbetar . Källor: och egna beräkningar. Enligt beräkningar förväntas de långsiktiga arbetsutbudseffekterna av jobbskatteavdraget vara större för kvinnor än för män (se tabell 4.3).66 Önskat antal arbetade timmar beräknas öka för kvinnor och för män, motsvarande 49 000 respektive 51 000 helårsarbetskrafter. Resultaten är i linje med de effekter som presenterats i liknande studier i litteraturen, t.ex. att 64 Det finns endast ett fåtal studier som försöker utvärdera effekten av jobbskatteavdraget med hjälp av utfallsdata. I en analys från utvärdering. indikerar resultaten generellt sett positiva effekter på sannolikheten att arbeta av jobbskatteavdraget. Resultaten är dock känsliga i ett antal avseenden och bör tolkas med stor försiktighet, se , L., m.fl. (2012), Evaluation of the Swedish earned income tax credit, IFAU working paper 2012:1. egna analyser visar att jobbskatteavdraget har ökat sannolikheten för äldre att arbeta och att effekten är störst för kvinnor, se Utvärdering av jobbskatteavdraget. Särtryck ur ekonomiska vårproposition. 65 Se prop. 2011/12:100 bilaga 5 s. 52. 66 Beräkningen avser effekten av att införa jobbskatteavdrag steg 1-4 2011. För en ingående beskrivning av använd metod se Rapport 2011:1 från ekonomiska avdelning. arbetsutbudet för kvinnor och låginkomsttagare är känsligare för ekonomiska incitament än arbetsutbudet för män respektive höginkomsttagare. Även om hushållen vill ändra sitt arbetsutbud är det inte säkert att det är praktiskt möjligt, åtminstone inte på kort sikt. Det finns trögheter på arbetsmarknaden som försvårar en anpassning av den önskade arbetstiden. Till exempel arbetar kvinnor ofta i branscher med en hög andel deltidstjänster och det kan därför vara svårt att öka arbetstiden även om man så önskar. En arbetsmarknad som förbättrar möjligheten att gå upp till heltid för den som vill och kan skulle därför vara en fördel ur en jämställdhetssynpunkt. Kvinnors större ansvar för obetalt arbete är ytterligare en begränsning. Deltidsarbete för att ta hand om barn och andra familjemedlemmar är vanligt bland kvinnor.67 Möjligheten till skattereduktion för hushållsarbete, s.k. RUT-avdrag, och skattereduktion för arbete med reparation, om- och tillbyggnad, s.k. ROT-avdrag har den gemensamma benämningen HUS-avdrag. Det är framför allt RUT- avdraget som gynnar kvinnors arbetsutbud. Av- draget för hushållsnära tjänster gör det billigare att omfördela tid från hushållsarbete till marknadsarbete och skapar dessutom fler arbetstillfällen i en kvinnodominerad bransch. Sysselsättningen i lokalvårdsbranschen har ökat mer än andra branscher inom tjänstesektorn och beräknas RUT-avdraget medföra att sysselsättningen ökar med ca 17 000 personer. 68 Huvuddelen, av sysselsättningsökningen, beror på att efterfrågan på RUT-tjänster ökar. Resterande del beror på omfördelning av tid från hushållsarbete till marknadsarbete och på minskat svartjobb.69 Antalet företagare i lokalvårdsbranschen hade 2010 ökat , att jämföra på hela arbetsmarknaden. Av de nya företagarna i branschen var 2012/13:1 BILAGA 4 70 I hela ekonomin var en tredjedel av nyföretagarna kvinnor och två tredjedelar män. Utrikes födda kvinnor är överrepresenterade både bland företagare och anställda i branschen. Detta kan vara ett tecken på att trösklarna in på arbetsmarknaden har sänkts för just denna grupp. Majoriteten av de som utnyttjar avdraget är kvinnor (se tabell 4.4). var RUT-avdrag vanligast i åldersgruppen och bland sammanboende par med barn. Då deltidsarbete är vanligt bland i synnerhet småbarnsmammor är det möjligt att detta kan leda till ökat arbetsutbud för dessa kvinnor. Bland ensamstående förekommer RUT-avdrag oftast hos kvinnor över 65 år.71 Tabell 4.4 Antal RUT-avdrag 20072010 Totalt antal och andel i procent. Källor: och egna beräkningar. Sänkt restaurang- och cateringmoms Sänkningen av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster har, precis som HUS-avdraget, potential att ersätta hushållsarbete med marknadsarbete och svart arbete med vitt. Utifrån de förutsättningar som råder inom branschen förväntas en sänkning av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster öka antalet arbetade timmar på lång sikt med motsvarande knappt 6 000 helårsarbetskrafter.72 Givet dagens könsfördelning inom sektorn, där mer än hälften av de anställda är kvinnor, förväntas sänkningen av mervärdesskattesatsen särskilt gynna sysselsättningen för kvinnor.73 Den varaktiga sysselsättningen förväntas öka, dels genom att fler personer anställs, dels genom att de som redan arbetar i branschen ökar sin arbetstid.74 Enligt SCB arbetade av anställda inom hotell- och restaurangbranschen deltid 2011 och majoriteten av de deltids- 67 Se SCB:s , . För av de deltidsarbetande kvinnorna är andledningen till deltidsarbete omvårdnad av barn och andra SCB:s tidskrift , 1/2012. 68 Tyvärr ger indelningen av den registerbaserade arbetsmarknads- SCB:s tidskrift , 1/2011. statistiken, RAMS, ingen möjlighet att skilja på lokalvård hos SOU 2011:24 s. 9. privatpersoner och lokalvård för företag, men branschen lokalvård Avser könsfördelningen inom hotell- och restaurangbranschen som omfattar många företag som erbjuder RUT-tjänster. redovisas av SCB. 69 Se Rapport 2011:1 från ekonomiska avdelning. SOU 2011:24 s. 6670. 2012/13:1 BILAGA 4 anställda var kvinnor. Reformen förväntas även bidra till att hushållen ersätter en del av det obeskattade hemarbetet med tjänster köpta på marknaden. Enligt SCB:s tidsanvändningsstudie lade kvinnor och män ca på att laga mat och diska 2010. Potentialen för en omfördelning av tid från hemarbete till marknadsarbete kan därmed anses vara stor. För att ge föräldrar ökade möjligheter att vara hemma med sina barn beslutade regeringen att ge kommunerna rätt att införa ett skattefritt vårdnadsbidrag på maximalt och barn mellan ett och ålder. Fram hade 113 av landets 290 kommuner valt att införa vårdnadsbidraget. Av dessa hade fem kommuner också hunnit avskaffa det. Enligt SCB var det endast en mindre del av dem som var berättigade som valde att ansöka om vårdnadsbidrag. hade av barnen i berörda kommuner vårdnadsbidrag . Av dem som sökte och beviljades vårdnadsbidrag var kvinnor och män.75 Vårdnadsbidraget omfattar ett förhållandevis litet antal personer men det ojämna uttaget mellan kvinnor och män bidrar på marginalen till att upprätthålla rådande könsskillnader i arbetsutbudet. 4.3Effekter på kvinnors och mäns disponibla inkomster I detta avsnitt redovisas hur regeringens politik 20062013 bedöms påverka kvinnors och mäns disponibla inkomster. Effekterna har beräknats med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT. Hänsyn har enbart tagits till de regeländringar som direkt påverkar individers och hushålls disponibla inkomster och som är möjliga att beräkna med den använda metodiken. De regeländringar som beaktats framgår av tabell U.2 i underbilagan. Regeländringar som inte beaktats omfattar bl.a. satsningar på infrastruktur, arbets- marknadspolitiska program samt åtgärder som huvudsakligen påverkar hushållens inkomster på ett indirekt sätt genom ekonomins efterfrågesida (t.ex. sänkta socialavgifter och sänkt mervärdesskatt). Reformer för att stärka kvaliteten i utbildningsväsendet beaktas inte heller, även om denna typ av satsningar är viktiga för att utjämna människors livsvillkor och välfärd . Jämställdhetspolitiken inom utgiftsområde 13 har tillförts stora resurser sedan regeringen tillträdde. Resurserna har fördelats till insatser som syftar till att uppnå målen i jämställdhetspolitiken. Den största delen har satsats på att minska mäns våld mot kvinnor. Även om dessa insatser kan ha effekt på den ekonomiska jämställdheten bedöms de inte ha någon direkt effekt på mäns och kvinnors disponibla inkomster. Fördelningseffekterna redovisas både i ett kortsiktigt statiskt och i ett långsiktigt dynamiskt perspektiv. De kortsiktiga effekterna är de direkta effekter som uppkommer när skatte- och bidragsregler ändras. De långsiktiga effekterna är de inkomstförändringar som beräknas följa av att individerna ändrar sitt beteende, i detta fall arbetsutbud, när reglerna ändras. De samlade regeländringarna under regeringens första mandatperiod 20062010 syftade i stor utsträckning till att göra det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdraget och förändringar i arbetslöshets- och sjukförsäkringarna verkar genom att minska trösklarna in på arbetsmarknaden. Den direkta effekten av reformerna på den disponibla inkomsten bedöms vara något större för män än för kvinnor. Detta beror på att män i genomsnitt har högre lön och arbetar heltid i större utsträckning och därför tjänar mer än kvinnor på sänkta skatter. Effekterna jämnas dock ut i ett längre perspektiv, då regeringens politik kan förväntas öka arbetsutbudet, och därmed arbetsinkomsterna, mer för kvinnor än för män. Sammantaget innebär det att regeländringarna 20062010 bedöms påverka kvinnors och mäns inkomster ungefär lika mycket.76 har regeringen genomfört en rad regeländringar som påverkar hushållens disponibla inkomster åtgärder som i huvudsak riktat sig till grupper med svag ekonomi eller 75 SCB (2012), Nyttjande av kommunalt vårdnadsbidrag Statistik för perioderna , samt helår 2011. 76 Se ekonomiska vårproposition för en grafisk redovisning av effekterna 20062010 (prop. 2011/12:100 bilaga 3). Bostadsbidraget har höjts för såväl unga utan barn som för barnfamiljer. Flerbarnstillägget inom barnbidraget, studiemedel (lån) och bostadstillägget till pensionärer har höjts. Dessutom har grundavdraget för pensionärer höjts. I denna proposition föreslås bl.a. en höjning av bostadstillägget till ensamstående pensionärer, en ytterligare höjning av grundavdraget för pensionärer samt en höjning av grundnivån i föräldraförsäkringen. Den direkta effekten av politiken 20112013 (dvs. inklusive förslagen i denna proposition) innebär en ökning av de disponibla inkomsterna för både kvinnor och män (se diagram 4.1). På förväntas dock en liten försvagning av inkomsterna i förhållande till den direkta effekten. Orsaken är främst att det förstärkta bostadsbidraget ger upphov till både ökade marginaleffekter och inkomsteffekter (dvs. inkomstförstärkningar som inte är kopplade till hur mycket man arbetar) som kan förväntas reducera arbetsutbudet något. Sammantaget bedöms regeländringarna 2011 och 2012 och förslagen i denna proposition bidra till att inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män minskar. De upprepade skattesänkningarna för pensionärer gynnar kvinnor mer än män då fler kvinnor är pensionärer. Höjt flerbarnstillägg och höjt bostadsbidrag gynnar kvinnor i större utsträckning eftersom fler kvinnor än män är ensamstående med barn. En höjd grundnivå i föräldraförsäkringen är också en reform som företrädesvis gynnar kvinnor. Kvinnor tog 2011 ut mer än tio gånger så många dagar på grundnivå som män.77 77 Se och uppföljning av utvecklingen av föräldrapenninguttagetÅterrapportering enligt regleringsbrevsuppdrag 2012/13:1 BILAGA 4 Diagram 4.1 Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 20102013 Källor: och egna beräkningar. 5 Fördjupning: Föräldraförsäkringen Kvinnors och mäns ekonomiska situation påverkas av anknytningen till arbetsmarknaden och socialförsäkringarnas utformning. Eftersom sysselsatta kvinnor har kortare arbetstid och högre frånvaro från arbetet än män leder detta till att de har lägre disponibla inkomster. Effekten av frånvaro från arbetet är direkt via de lägre inkomster som kortare arbetad tid ger och kan även uppstå indirekt via lönebildningen och en långsammare uppbyggnad av humankapital. En av de främsta anledningarna till att kvinnor i större utsträckning än män är frånvarande från arbetsmarknaden är föräldraledigheten. Föräldraförsäkringen syftar till att båda föräldrarna ska ha möjlighet att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete eller studier. Rätten till föräldrapenning är utformad i enlighet med arbetslinjens principer. Centrala inslag är inkomstbortfallsprincipen och de kvalificeringsregler som gäller för att få en inkomstbaserad ersättning. För den som inte uppfyller kraven ges föräldrapenning på en lägre grundnivå. Utformningen uppmuntrar således kvinnor och män att etablera sig på arbetsmarknaden innan de blir föräldrar och att gå tillbaka till arbetet innan nästa barn föds. Föräldraförsäkringen har sannolikt bidragit till att kvinnor i deltar i arbetskraften och är sysselsatta i internationellt sett hög grad. Men kvinnorna tar fortfarande ut huvuddelen av föräldrapenningdagarna, trots att föräldrar med 2012/13:1 BILAGA 4 gemensam vårdnad haft möjlighet att dela dagarna lika ända sedan föräldrapenningen infördes . Förklaringar till detta kan sökas både i att enskilda individers beteende och beslut angående arbetsfördelningen inom hushållet är ekonomiskt rationellt grundade, men också i att strukturer och normer i samhället styr individers beteenden och på så sätt bevarar en nuvarande ordning. Regeringens mål för den ekonomiska jämställdheten är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete. Ett jämnare uttag av föräldraledigheten skulle bidra till detta. I detta avsnitt följer därför en fördjupning av utvecklingen av uttaget av föräldrapenning och vilka effekter ett antal reformer haft på kvinnors och mäns uttag av föräldrapenning. Inledningsvis redogörs för vilken betydelse uttaget av föräldraledighet har för kvinnors och mäns löneutveckling. 5.1Föräldraledighetens betydelse för löneutvecklingen Resultat från forskningslitteraturen indikerar tydligt att frånvaro från arbetsmarknaden har en negativ effekt på lönen oavsett om den beror på deltidsarbete, arbetslöshet, sjukfrånvaro eller föräldraledighet.78 Vad gäller effekten av föräldraledighet och föräldraskap på lön finns det en omfattande litteratur. Den handlar till stor del om hur mycket kvinnor förlorar i lön till följd av sitt föräldraskap.79 Forskningen på svenska förhållanden tyder på att föräldraledighet påverkar både mäns och kvinnors löner negativt.