prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — Därtill gjordes preciseringar om mervärde, EU:s mål med förhandlingarna och avsiktsförklaringar i förhållande till kostnader stärkt chanserna för att förhandlingarna i slutändan skulle kunna erbjuda ett mervärde även för . Rådet antog ett paket av beslut som dels gav kommissionen ett mandat att föra förhandlingarna för unionens räkning, dels gav ordförandeskapet ett mandat att företräda medlemsstaterna i de frågor som faller under nationell behörighet. Överläggningar och samråd med miljö- och jordbruksutskott och ägde rum . efter besluten inom EU tog signatärer beslutet att inleda förhandlingar. Den första förhandlingssessionen skulle ha ägt rum , men blev i sista stund inställd. Mötet planerades i stället februarimars 2012 och målet är att förhandlingarna diskussioner om gemensamma EU-ståndpunkter att avhandlas inom Skr. 2011/12:105 rådet. Regeringens linje är att den skogliga politiken bör förbli nationell. 41.2Nya frivilliga partnerskapsavtal om laglig handel med timmer och trävaror EU tillämpar en handlingsplan för att motverka olaglig skogsavverkning och därtill kopplad handel, FLEGT. Hörnstenen i handlingsplanen är inrättandet av frivilliga FLEGT-partnerskap mellan unionen och timmerproducerande länder i syfte att stoppa olaglig avverkning. Kommissionen förhandlade enligt instruktioner från rådet fram partnerskapsavtal som bygger på licenssystem och mekanismer för att kontrollera lagligheten av importerat timmer till EU. var positivt till arbetet med att motverka olaglig avverkning globalt och välkomnade de resultat som uppnåtts i förhandlingarna om frivilliga partnerskapsavtal med ett antal timmerexporterande länder. Efter godkännande antog rådet beslut om ingående av avtal med respektive . I samband med det informerades om avtalen. Dessutom undertecknades ett partnerskapsavtal mellan och . undertecknades också avtalet med . Förhandlingarna förs med ett antal andra timmerproducerande länder. 42 Djurskydd och djurhälsa Inom EU finns ett regelverk för både djurskydd och djurhälsa. Enligt fördraget har unionen och medlemsstaterna skyldighet att ta hänsyn till djurens välfärd. Lagstiftningen om djurhälsa syftar dels till att underlätta handeln med djur och animaliska produkter inom EU utan att sprida sjukdomar, dels till att förhindra smitta från djur till människa. Rapport om skydd av djur under transport De nu gällande bestämmelserna om djurtransporter finns i rådets förordning om skydd av djur under transport. en rapport om effekterna av förordningen. innehöll förslag till åtgärder för att förbättra genomförandet av de nu Enligt rapporten hade förordningen en positiv effekt på djurskyddet. Kommissionen konstaterade dock att delar av förordningen inte var för- enliga med aktuella vetenskapliga rön på området och att förordningens bestämmelser inte heller följdes fullt ut. För regeringen var frågan om skydd av djur under transport mycket angelägen och regeringen såg positivt på åtgärder som syftade till en enhetlig tolkning och tillämpning av förordningen samt initiativ till en förbättrad uppföljning av EU-lagstiftningen. informerades om Skr. 2011/12:105 frågan i faktapromemoria 2011/12:FPM54. 42.2Elektronisk märkning av djur Kommissionen presenterade ett förslag som innebar att elektronisk identifiering (EID), vid sidan av konventionella öronmärken, skulle bli en officiell metod för märkning och registrering av nötkreatur. Tillämpningen av EID föreslogs bli frivillig men medlemsstaterna gavs möjlighet att införa nationella bestämmelser om obligatorisk EID-märkning. Förslaget syftade till att minska den administrativa bördan för berörda och öka sektorns konkurrenskraft. Regeringen stödde huvudlinjerna i förslaget. informerades i faktapromemoria 2011/12:FPM2. EU har till största delen harmoniserat lagstiftningen för livsmedel. Det innebär att det inte är tillåtet för enskilda medlemsstater att ha strängare regler eller mer frikostiga bestämmelser än de som finns i . har en ny lagstiftning om livsmedelsinformation till konsument beslutats. förhandling kunde rådet och enas om en ny förordning om livsmedelsinformation till konsument (se faktapromemoria 2007/08:FPM95). Syftet med omarbetningen var att anpassa lagstiftningen till konsumenternas behov och förväntningar utan att göra reglerna allt för betungande för industrin. Viktiga skillnader var förbättrad läsbarhet av informationen på förpackningar, obligatorisk näringsvärdesdeklaration, tydligare regler om information av ämnen som kan ge allergiska reaktioner även för oförpackade livsmedel samt obligatorisk ursprungsmärkning som omfattar fler köttslag . Överläggningar med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till ny för- ordning om nya livsmedel. Kommissionen ville med förslaget förbättra tillgängligheten av nya och innovativa livsmedel på EU-marknaden. Enighet kunde uppnås på många punkter men institutionerna var mycket splittrade i frågan om hur livsmedel från klonade djur skulle förhandling beslöts därför att den förlikningskommitté som är sista möjligheten för rådet och att enas skulle sammankallas. Någon enighet kunde Skr. 2011/12:105 dock inte nås, och förslaget gick därför tillbaka till kommissionen. Den nuvarande lagstiftningen om nya livsmedel kommer därmed att fortsatta att gälla. Den uppkomna situationen, att det inte gått att enas i en förlikning, är mycket ovanlig och har endast hänt ett fåtal gånger tidigare. informerades i faktapromemoria 2007/08:FPM73. 43.3Livsmedel för spädbarn, småbarn och livsmedel för speciella medicinska ändamål Kommissionen lade ett förslag om livsmedel för spädbarn, småbarn och livsmedel för speciella medicinska ändamål (se faktapromemoria 2010/11:FPM149). Genom förslaget till förordning ändras lagstiftningen om livsmedel för särskilda näringsändamål. Livsmedel för särskilda näringsändamål skiljer sig från livsmedel för normal konsumtion eftersom de avser särskilt framställda produkter tänkta att tillgodose särskilda näringsbehov hos specifika befolkningsgrupper. Det kan exempelvis gälla livsmedel fria från gluten eller livsmedel med ett mycket lågt kaloriinnehåll. En lägesrapport lämnades vid och samråd med skedde . var positivt till förslaget som innebär att begreppet livsmedel för särskilda näringsändamål/dietlivsmedel försvinner och att sådana produkter fortsatt kommer att regleras genom andra EU-bestämmelser. Förslaget till ny förordning innebar också att kommissionen gavs delegerade befogenheter att anta bestämmelser om bl.a. sammansättning, framställning, anmälningsförfarande samt hälso- och näringspåståenden och marknadsföring för de produkter som omfattas av förordningen. och har ett villkorat undantag från gränsvärden för dioxiner och dioxinlika PCB i viss fisk från . Undantaget skulle ha löpt ut , men både och vill ha ett fortsatt undantag. Kommissionens förslag var att fortsatt medge och ett undantag, som fick stöd från övriga medlemsstater. Undantaget innebar att surströmming fortsatt kunde saluhållas, liksom sill/strömming större än , lax, öring, och flodnejonöga. Även medgavs undantag men enbart för lax. Det nya undantaget gäller tills vidare. Då förslaget enbart behandlades inom kommissionen genom s.k. kommitté- förfarande var inte frågan föremål för samråd med . Den gemensamma fiskeripolitiken är en fullt utvecklad gemenskapspolitik. Målet är att förvalta en gemensam, gränsöverskridande naturresurs för att uppnå ett hållbart nyttjande i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. har kommissionen presenterat förslag på hur politiken ska förändras för att snabbare och mer effektivt uppnå detta mål. 44.1Reform av den gemensamma fiskeripolitiken presenterade kommissionen ett förslag till reformpaket för den gemensamma fiskeripolitiken (se faktapromemoria 2011/12:FPM43). Ett av kommissionens huvudsakliga mål med reformen är att den gemensamma fiskeripolitiken ska tillämpa försiktighetsansatsen och att fiskresurserna ska återhämtas och förvaltas på en nivå som innebär maximalt hållbart nyttjande (Maximum Sustainable Yield, MSY, enligt den så kallade Johannesburgsdeklarationen som antogs vid världstoppmötet om hållbar utveckling ). Andra viktiga inslag är att utkast av fisk ska fasas ut, att medlemsstaterna ska införa system med individuella överförbara kvoter samt en ökad regionalisering av beslutsfattandet. I reformpaketet ingår även ett förslag till ny marknadsordning med färre inslag av intervention. Regeringen anser att förslaget till en ny grundförordning för den gemensamma fiskeripolitiken till stora delar är bra. Framför allt följande delar i förslaget är centrala för regeringen: -att försiktighetsprincipen tillämpas i fiskeriförvaltningen, -att en ekosystemansats tillämpas i unionens fiskeriförvaltning, -att miljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av unionens gemensamma fiskeripolitik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling, -att fiskeripolitiken ska bidra till att bestånden håller sig inom gränsen för maximalt hållbart utnyttjad . -att utkast av fisk ska fasas ut, att medlemsstaterna ska införa system med individuella överförbara kvoter samt en ökad regionalisering av beslutsfattandet. tillbaks har EU avtal med tredje land om rätten att bedriva fiske mot att finansiell ersättning utgår. Regeringens hållning har varit att göra ett ställningstagande från fall till fall. Avtalet med utgör ett särfall då det finns en folkrättslig aspekt eftersom omfattar ett ockuperat område . röstade nej till ett förhandlingsmandat om att inleda förhandlingar om en förlängning av protokollet med . När det gäller EU:s partnerskapsavtal har regeringen verkat för att fiske av utanför unionen ska ske på samma villkor som i EU:s egna Det innebär att fisket ska vara hållbart och att det enbart ska ske Skr. 2011/12:105 på det överskott av bestånden som inte nyttjas nationellt. har en första genomgång av förordningsförslagen genomförts. Målsättningen är att ett nytt regelverk ska träda i kraft . presenterade kommissionen även ett förslag till förordning för en Europeisk havs- och fiskerifond. Samråd med om frågan ägde rum dels , inför att förslaget skulle presenteras och dels , inför att kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens externa dimension skulle diskuteras. Regeringen har även överlagt med om reformpaketet i sin helhet, vilket skedde . nåddes en politisk överenskommelse om fiskemöjligheter i vid jordbruks- och fiskerådet . När det gäller torskbestånden kunde en höjning av kvoten ske, helt i enlighet med den gällande förvaltningsplanen. För övriga bestånd (sill, skarpsill, rödspätta och lax) beslutades huvudsakligen om minskningar av fiskemöjligheterna. Särskilt för laxen skedde en kraftig minskning, . Av olika skäl fick förslaget dock inte stöd från fem av de åtta direkt berörda Östersjönationerna (, , , , och ). Överläggning och samråd med i frågan ägde rum . presenterades även en flerårig förvaltningsplan för laxbestånden i . Syftet var att upprätta en flerårig plan för förvaltningen av laxfisket i för att säkerställa att bevarandestatusen för hela Östersjöbeståndet blir gynnsam och att förutsättningar finns för ett hållbart nyttjande (se faktapromemoria 2011/12:FPM 9). Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken förhandlar EU om fiskemöjligheter i (, och ). Förhandlingar om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamt förvaltade bestånd sker dels internt inom EU, dels med kuststaterna runt , för att möjliggöra fiske . Resultatet av både de externa och de interna förhandlingarna om fiskerimöjligheter fastställs i den så kallade TAC- och kvotförordningen som i regel antas vid jordbruks- och fiskerådsmötet . Årsförhandlingarna med tredjeland baseras på långsiktiga fiskeavtal, främst mellan och , men även mellan EU och de övriga kuststaterna: , , samt . De för viktigaste bestånden i är torsk, kolja, sill, makrill, räka, havskräfta, tobis och blåvitling. En nyhet var att kommissionen delat upp förslagen till Skr. 2011/12:105 fiskemöjligheter i i två separata förordningar, en för EU:s interna kvoter och en för de kvoter som omfattas av beslut med tredje länder. Förslaget till interna kvoter presenterades och förslaget till externa kvoter . Tanken var att de interna kvoterna skulle beslutas vid jordbruks- och fiskerådsmötet . Eftersom samtliga medlemsstater var emot denna uppdelning antogs båda förslagen vid samma rådsmöte, en politisk överenskommelse vid jordbruks- och fiskerådsmötet . Överenskommelsen innebar att gällande förvaltnings- och återhämtningsplaner följdes. Överenskommelsen innebar också att riktat fiske efter torsk inte längre skulle vara tillåtet i och att endast bifångster av denna art skulle tillåtas . Överenskommelsen var i enlighet med vetenskaplig rådgivning vilket var en prioriterad fråga för . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med skedde . EU-samarbetet ska resultera i en ambitiös miljöpolitik och leda till ett högt miljöskydd. EU-samarbetet ska vara en pådrivande kraft i det globala arbetet för att skydda miljön och säkra en hållbar utveckling och en resurseffektiv ekonomi. Partsmötet inom klimatkonventionen i innebar framsteg för att skapa en fortsatt process för klimatförhandlingarna. Vid miljörådet antogs rådsslutsatser om utvärderingen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet som gäller för perioden 20022012. I rådsslutsatserna krävde medlemsstaterna att kommissionen skulle lägga fram ett förslag till ett sjunde miljöhandlingsprogram . Rådsslutsatserna utgjorde därmed startskottet för arbetet med ett nytt sjunde miljöhandlingsprogram. Kommissionens utvärdering visade att miljöhandlingsprogrammet hade använts som en viktig referens på nationell, regional och lokal nivå för att försvara miljöpolitiken mot konkurrerande politiska krav. Den största bristen som kommissionen såg i programmet gällde genomförandet och att miljöperspektivet i högre grad behövde integreras i andra politikområden. instämde i slutsatserna från miljörådet att miljöhandlingsprogrammet är ett viktigt ramverk för den europeiska miljöpolitiken som tjänar till långsiktighet och ett helhetssynsätt samt vikten av att kommissionen presenterar ett nytt miljöhandlingsprogram . Ett sjunde miljöhandlingsprogram bör även vara kompletterande till Färdplan 2050 för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle samt tydligt referera till andra tvärpolitiska strategier som EU2020, biologisk mångfald och EU:s långtidsbudget. Samråd med ägde rum inför rådsmötet . Kommissionen presenterade ett förslag till ny Life- förordning för perioden 20142020. Life är ett finansieringsprogram inom EU för genomförande av miljö- och klimatåtgärder. är syftet med programmet att det ska fungera som katalysator för att genomföra målen inom EU:s miljö- och klimatpolitik, men även bidra till Skr. 2011/12:105 miljömåluppfyllelse inom andra politikområden samt i medlemsstaterna. Därtill ska nya Life kunna mobilisera andra medel och fonder för att få största möjliga genomslag. Det syftar även till att vara mer strategiskt, flexibelt och strukturerat än den tidigare Life+-förordningen, liksom till att förenkla strukturer och procedurer. Förslaget till nya Life-programmet är inriktat på två delar: miljö och klimat. Under miljödelen föreslås tre prioriterade områden: resurseffektivitet, biologisk mångfald samt miljöstyrning och miljöinformation. Även klimatdelen föreslås innehålla tre prioriterade områden, nämligen: begränsning av klimatförändringar, klimatanpassning samt klimatstyrning och klimatinformation. Den totala budgeten för Life-programmet föreslås uppgå till i fasta priser, varav avsätts för delprogrammet miljö och till delprogrammet klimat. Förslaget kommer att börja förhandlas. kommer om hållbar utveckling (även kallad Rio+20) att hållas i i . Teman för konferensen är grön ekonomi inom ramen för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning samt det institutionella ramverket för hållbar utveckling. presenterade kommissionen ett meddelande om Rio+20 (KOM(2011) 363) som ett underlag till utformningen av EU:s positioner. På miljörådet antogs rådsslutsatser inför Rio+20. Rådsslutsatserna angav en hög ambitionsnivå, vilket välkomnade. I arbetet med rådsslutsatserna lyfte bl.a. fram olika aspekter som stärkte utvecklingen mot en grön ekonomi och betonade vikten av förbättrad samordning och samverkan mellan miljökonventionerna. framhöll även vikten av demokrati och mänskliga rättigheter, integrering av de tre dimensionerna av hållbar utveckling ekonomiska, sociala och miljömässiga och har verkat för att EU ska vara en konstruktiv och lyhörd aktör i förberedelserna inför Rio+20. Nya rådsslutsatser förväntas antas på miljörådet . Överläggningar om meddelandet och svensk ståndpunkt skedde med . Samråd med ägde rum inför rådsmötet . 45.1.4Färdplan för ett resurseffektivt Meddelandet Färdplan för ett resurseffektivt presenterades av kommissionen (se faktapromemoria 2011/12:FPM26). Färdplanen var ett av flera initiativ under det s.k. flaggskeppet resurseffektivitet vilket är en del av 2020-processen, EU:s gemensamma sysselsättnings- och tillväxtstrategi. antogs övergripande slutsatser om kommissionens meddelande. Färdplanen syftade till att integrera resurseffektivitet inom olika Skr. 2011/12:105 politikområden med målet att uppnå en konkurrenskraftig, resurseffektiv och koldioxidsnål ekonomi inom EU. I färdplanen angavs en vision för ett resurseffektivt 2050, med målsättningar, s.k. milstolpar, som ska nås till 2020. Den lade också fram förslag till åtgärder för kommissionen och medlemsstaterna för att starta processen, bl.a. genom att åtgärderna integreras i olika policy- och lagstiftningsförslag från kommissionen. välkomnade meddelandet i stort då en sparsam, effektiv och hållbar användning av resurser kan öka produktiviteten och förbättra de ekonomiska förutsättningarna för företagen. åstadkoms en minskad klimatpåverkan och minskad skadlig påverkan på miljön. Meddelandet om färdplanen behandlades i och information gavs i miljö- och jordbruksutskottet . Samråd och överläggning med ägde rum inför rådsmötet . 45.2.1FN:s ramkonvention om klimatförändringar De internationella klimatförhandlingarna fortsatte med fokus på att arbeta vidare mot en internationell klimatregim för tiden . Två extra förhandlingssessioner hölls utöver det ordinarie mötet i och partsmötet i i novemberdecember 2011. EU intog en ledande position vid samtliga dessa möten för att säkra en process mot ett framtida avtal. Vid sidan av de formella förhandlingarna skedde betydelsefulla möten i mindre grupper av länder i kompletterande processer, mer eller mindre knutna till klimatkonventionen. Rådsslutsatser antogs för att följa upp partsmötet i . Rådsslutsatser antogs också på miljörådet om EU:s positioner inför partsmötet i . I rådsslutsatserna inför betonades för en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet som en del i en överenskommelse om en framtida, rättsligt bindande klimatregim. antog slutsatser om klimatfinansiering , . bekräftade EU:s position vid sitt möte . I kunde EU inta en central roll i förhandlingarna. Den öppenhet för en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet som EU visade bidrog starkt till att parterna kunde enas om en färdplan mot en ny klimatöverenskommelse med rättslig verkan, som ska antas och börja gälla . Den allians som skapades mellan EU, de minst utvecklade länderna och de små ö-staterna (AOSIS) var avgörande för de framsteg som nåddes. Att arbetet påbörjades med att operationalisera den gröna fonden för finansiering av klimatåtgärder i utvecklingsländerna var också en viktig framgång. Få framsteg gjordes däremot i den centrala frågan om att ytterligare begränsa utsläppen. Med nuvarande åtaganden kommer inte det i antagna 2-gradersmålet att kunna nås. På rådsmötet diskuterades resultatet av klimat- Skr. 2011/12:105 förhandlingarna. framförde bl.a. vikten av att höja ambitionerna för utsläppsminskningar samt att EU bör vara pådrivande i denna fråga. Förslaget till förhandlingsmandat för EU behandlades i samt har varit föremål för överläggning . Samråd med ägde rum inför rådsmötet . Kommissionen antog meddelandet Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (2011/05:FPM116). För att kostnadseffektivt uppnå EU-målet om att minska utsläppen med 80 till 2050 visade färdplanen att inhemska utsläppsminskningar (dvs. exklusive tillgodoräknande av internationella insatser) på resp. jämfört med borde göras och 2040. Meddelandet konstaterade också att de inhemska utsläppsminskningarna borde uppgå till för att EU skulle befinna sig på den kostnadseffektiva utsläppsbanan. Kommissionens analys visade att med nuvarande åtgärder kommer EU att nå målet inhemska minskningar av växthusgasutsläppen till 2020. Om den reviderade energieffektivitetsplanen skulle genomföras fullt ut möjliggjorde detta för EU att överträffa det nuvarande målet och i stället uppnå minskning av växthusgaser. Stora investeringar skulle behövas för att ställa om till en koldioxidsnål ekonomi. beräknar kommissionen att ökningen av offentliga och privata investeringar behöver uppgå till ca . Avsevärda kostnadsbesparingar finns dock att räkna hem, genom t.ex. lägre energikostnader. Dessutom skulle importen minskas till EU av fossila bränslen med ökad försörjningstrygghet som följd. Lägre utsläpp av koldioxid var också förknippade med lägre utsläpp av miljö- och hälsoskadliga ämnen vilket innebar positiva effekter för luftkvalitet och hälsa med minskade kostnader inom dessa områden till följd. Kommissionen menade vidare att nya arbetstillfällen netto kunde komma att skapas av omställningen, givet att auktionsintäkter och koldioxidskatt användes för att sänka skatt på arbete. kunde inte vid sitt möte komma överens om rådsslutsatser om kommissionens meddelande då slutsatserna blockerades av ett isolerat . I stället antogs ordförandeslutsatser som stöddes av 26 av unionens 27 länder. välkomnade kommissionens meddelande om en långsiktig strategi för ett konkurrenskraftigt koldioxidsnålt EU . Under förhandlingarna inför miljörådet verkade kraftfullt för så tydliga och ambitiösa rådsslutsatser som möjligt. ansåg att EU:s långsiktiga klimatpolitik måste inriktas så att den är konsistent med målet att den globala medeltemperaturökningen ska hållas under två grader och med EU-målet om utsläppsminskning . Långsiktiga utsläppsmål skulle behövas för att ge näringslivet tillräcklig förutsägbarhet och skapa incitament för långsiktigt nödvändiga klimatinvesteringar. Överläggningar hölls i miljö- och jordbruksutskottet . 2011/12:105 Samråd och överläggning med ägde rum . tog upp frågan om att begränsa utsläppen av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar vid rådsmötet . ansåg att SLCF borde inkluderas i EU:s revidering av den gemensamma luftvårdsstrategin. Samråd med ägde rum inför rådsmötet . 45.3Naturresurser och biologisk mångfald 45.3.1EU:s arbete med biologisk mångfald Kommissionen arbetade tillsammans med medlemsstaterna med att koordinera EU-interna frågor som rör biologisk mångfald i en särskild expertgrupp där var aktiv. presenterade kommissionen ett meddelande om en strategi för biologisk mångfald i EU till 2020 (2010/11:FPM117). Meddelandet har som en viktig utgångspunkt de globala mål som beslutades inom Konventionen om biologisk mångfald i . Strategin innehåller sex mål som svarar mot det överordnade målet . Strategin för biologisk mångfald i EU hade som mål att till 2020 bidra till att stoppa förlusten av biologisk mångfald, vända den negativa trenden samt bidra till EU:s övergång mot en resurseffektiv ekonomi. Strategin var även en integrerad del av 2020-strategin. har tidigare agerat för att de rådsslutsatser som antogs om internationell biologisk mångfald under det svenska ordförandeskapet 2009 ska vara vägledande för EU:s interna mål samt att EU bör göra åtaganden att minska sin påverkan på biologisk mångfald globalt.