prop · H00342 · 2012-11-14 00:00:00 — För att leda den operativa verksamheten inom NBG11 och styra hur den ska fungera krävs olika koncept. Det finns koncept för ledning, deployering (landsättning av styrkan), logistik och bas (hur man ska gruppera i ett område för att spara resurser). Det är ramnationens ansvar att ta fram koncepten. Koncepten är ömsesidigt beroende av varandra. Förändringar i materielen kan leda till att logistikkonceptet behöver förändras vilket i sin tur kräver att deployeringskonceptet förändras etc. Logistikkonceptet är centralt. Det beskriver hur styrkan ska försörjas med förnödenheter, hur sjukvårdskedjan ska organiseras samt hur styrkan ska förflyttas på plats i insatsområdet. Enligt den högkvartersgemensamma tidplanen skulle ett utkast till logistikkoncept ha varit klart . skulle logistikkonceptet samordnas multinationellt och enligt NBG Roadmap skulle ett utkast vara klart i maj 2009.178 Framtagandet försenades och först var utkastet klart.179 Logistikkonceptet fastställdes på den multinationella nivån i januari 2010.180 Nordic Lion181 är ramnationen övergripande koordineringsinstruktion till de truppbidragande länderna. Den ger nödvändiga anvisningar för till exempel hur materielen ska packas och skickas. Utifrån planen Nordic gör alla truppbidragande länder planer som anger hur respektive nation ska 176Minutes of NMCG (NBG-format) Meeting , NORDCAPS, s. 4. 177Uppdrag till C INSATS att med stöd av LEDS STRA, LEDS INT, PROD, MUST och JURS vara Försvarsmaktens Framework-nation-ansvarige vid framtagandet av NBG11, HKV-uppdrag 150/09, . 178NBG Roadmap version 1.0, NORDCAPS, Försvarsmaktens beteckning 03 600:67988, , s. 12. 179Nordic Battlegroup Logistic concept, Appendix 2 to to CONOPS NBG11, Draft 0.96, HKV 23 100:60109, . 180Logistic Concept, to Requirement Specifications NBG11, NORDCAPS, . 181Coordinating Instructions (OPLAN) Nordic , HKV H/C 01 800:82727, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA stödja sina förbandsdelar och NBG11 som helhet. Den svenska planen kallas Svea182 och anger ansvarsförhållanden inom HKV vid insats, instruktioner för packning av materiel och så vidare. Planerna Nordic respektive fastställdes . Styrkehögkvarteret (FHQ)183 inrättades genom ett beslut i NORDCAPS.184 Styrkehögkvarteret utgör den högsta operativa ledningen i insatsområdet och är styrkebefälhavarens stab. Inledningsvis var det placerat på insatsledningen innan den multinationella staben blev fullt bemannad och det lokaliserades i . Förutom att utbilda och öva de officerare som ingick i FHQ, hade man också till uppgift att stödja stridsgruppen vid övningar och att planera för insats. FHQ var en multinationell stab som bestod av officerare från alla truppbidragande länder.185 Bemanningen av FHQ skulle enligt överenskommelse på den multinationella nivån ha fastställts under det första kvartalet 2009.186 Starten av FHQ försenades dock eftersom rekryteringen av svenska officerare drog ut på tiden.187 Problemen beskrivs närmare under avsnitt 4.4.4 om personalförsörjning längre fram. Alla truppbidragande länder utom levde upp till sina åtaganden för bemanning av FHQ.188 Det faktum att flera centrala styrdokument försenades försämrade möjligheterna för det multinationella perspektivet, representerat av styrkehögkvarteret, att påverka utgivandet av verksamhetsuppdrag i Försvarsmaktens ordinarie organisation, till exempel rörande utbildning och övningar. Styrkehögkvarteret och förbanden hade ett ömsesidigt behov av att stödja varandra vid utbildning och övning, men koordineringen av detta försvårades.189 182OPLAN , HKV H/S 01800:82727, . 183I förhållande till NATO:s definition (Combined Joint Task Force) är det ett begränsat styrkehögkvarter eftersom vissa delar saknas. 184NBG11 (F)HQ Final Lessons Identifed/Lessons Learned Report, LedR 03 600:800040, , s. 12. 185NBG11 (F)HQ Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, , LedR 03 600:800040, , s. 4. 186Uppdrag till PERSS, med stöd av INSATS, PROD och INFOS att bemanna P-tabell ur ORBAT NBG11 avseende (F)HQ samt att genomföra internationella bemanningsmöten med bidragarländerna före 2009-02-28, HKV uppdrag 233/08, . 187Försvarsmaktens årsredovisning 2011, bilaga 4, HKV 23 386:53019, , s. 7. 188NBG11 (F)HQ Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, , LedR 03 600:800040, , s. 3. 189Ibid, s. 4. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Styrkehögkvarteret har genomfört ett omfattande arbete att ta fram och dokumentera väsentliga koncept och rutiner. I detta avseende var möjligheterna att bygga vidare på NBG08 begränsade eftersom många viktiga underlag aldrig färdigställdes. Styrkehögkvarteret lämnar ett omfattande ramverk, som kan utgöra en grund för det nyinrättade förbandet för rörlig operativ ledning.190 Det nya förbandet kan också fungera som FHQ för en EU-stridsgrupp vid behov. Målsättningsdokumentet för NBG11 (Requirement Specifications) togs fram inom ramen för en av de underarbetsgrupper som nämnts i avsnitt 4.1. Eftersom ambitionen var att sätta samman NBG11 av förbandsmoduler från den ordinarie insatsorganisationen (med multinationella bidrag) behövdes ett dokument som skulle hantera kravställning och relationer för, respektive mellan, ingående förband. Det fanns även ett behov av att beskriva de multinationella bidragen och hur dessa skulle relateras till svenska förband.191 4.2.1Stridsgruppens målsättningar tas fram Arbetet med att ta fram kravställningar för NBG11 tog avstamp i de målsättningar som fanns för NBG08. De operativa ramvillkoren för NBG08 fanns också med som en grund. Förbandet NBG11 är dock annorlunda i ett antal avseenden. Det är lättare och har en något annan sammansättning. De operativa ramvillkoren för NBG08 var, enligt uppgift från Försvarsmakten, för generella för att kunna utnyttjas fullt ut som ingångsvärde. Men de innehöll ändå vissa viktiga slutsatser om till exempel i vilken klimatzon man skulle kunna verka, avstånd från , insatstider etc.192 Målsättningarna utgick i hög grad från EU:s stridsgruppskoncept. Konceptet var mer styrande än de operativa ramvillkoren. För Försvarsmakten har det varit viktigt att ligga nära EU:s uttolkning av konceptet, att verka främjande och stödjande gentemot EU.193 Det första utkastet kom och fastställdes i januari 2010.194 Enligt uppgift var dock de tidiga 190NBG11 (F)HQ Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, , LedR 03 600:800040, . 191Försvarsmaktens Concept of operations, Nordic Battlegroup 2011, CONOPS NBG11 (ver 1.3), HKV 23100:78164, , s.1. 192Intervju med företrädare för Försvarsmakten (). 194NBG11 (F)HQ Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, LedR 03 600:800040, , s. 7. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA versionerna tämligen allmänt hållna och var därmed svåra att använda som underlag i den fortsatta förbandsbyggnaden.195 Mellan de olika versionerna finns vissa förändringar för ledningskoncepten och hur styrkan ska transporteras till insatsområdet (deployering). Syftet med målsättningsdokumentet var att ge övergripande riktlinjer för förberedelser, underhåll och aktivering av de styrkeelement och de moduler som tillsammans bildar NBG11. Detta innebär att målsättningsdokumentet inte bara innehöll beskrivningar av förbandsdelar samt vad de skulle klara av, utan också olika koncept som beskriver olika moment och funktioner (till exempel logistik). Målsättningarna skulle också fungera som ett styrande dokument för all anskaffning av materiel till de enheter som utgjorde det svenska bidraget till NBG11. Dokumentet innehåller förutom vissa bakgrundsbeskrivningar även beskrivningar av den operationella miljön, uppgifter och förmågor samt strategiska och taktiska krav för förbanden i NBG11.196 Den hotbild som tecknas i målsättningarna styr hur krav på förbandet utvecklas. Beskrivningen av hotbilden visade att styrkan skulle kunna komma att möta aktörer olika stora till antalet och med olika vapensystem, teknologinivå och uppträdande. Hotbilden antogs vara komplex och diffus. Förbandet skulle kunna verka inom olika typer av asymmetriska hot och terroristhandlingar. En sannolik hotbild mot NBG11 antogs komma från kriminella element eller paramilitära styrkor, där det kunde finnas risk att någon av parterna skulle kunna utgöra militära hot. Samtliga aktörer bedömdes vara utrustade med militär utrustning generellt av en generation äldre än den NBG11 förfogade över. När det gäller hot från luften så antogs att motståndaren kunde disponera enstaka system med modern teknik, men att detta inte skulle öka motståndarens totala förmåga. Motståndaren antogs ha en begränsad förmåga till kombinerade operationer bestående av alla vapenslag. Motståndaren antogs helt sakna eller ha begränsad tillgång till marin-, flyg- och tyngre understödsystem.197 195Rapport avseende erfarenheter från NBG11, HKV 03 610:52750, , s. 14. 196Beskrivningen nedan utgår från dokumentet Requirement Specification NBG11. 197Requirement Specifications NBG11, , , s. 12. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Krav och uppgifter för manöverbataljonen Manöverbataljonen utgjorde den största stridande delen i stridsgruppen och kommer därför att i nedanstående beskrivning fokusera på denna. Det är dock viktigt att hålla i minnet att manöverbataljonen sattes samman för att kunna verka tillsammans med ett antal olika styrande- och understödjande delar. Bataljonen har ett antal huvuduppgifter som den löser med hjälp av olika understödjande förband. Manöverbataljonen var ett tillfälligt sammansatt förband som utgjordes av bataljonsledning, tre manöverkompanier (två svenska och ett finskt), ett trosskompani samt ett lednings- och eldunderstödskompani. De svenska delarna skapades med enheter ur befintliga svenska förband. Manöverbataljonen skulle kunna interagera med andra enheter och organisationer, till exempel inom ramen för en större multinationell insats.. Bataljonen skulle snabbt kunna sättas in globalt med hjälp av operativa och strategiska flyg-, sjö-, landsvägs- och järnvägstransporter. För att bataljonen snabbt skulle kunna komma på plats och ta sig an uppgiften var taktiska transportplan dess huvudsakliga transportsätt (C17/C130). Enligt målsättningarna skulle manöverbataljonen ha full förmåga att lösa tre olika huvuduppgifter (se bilaga för fullständig beskrivning av Den första huvuduppgiften innebar att ta och/eller säkra en flygplats eller hamnområde, sannolikt när styrkan uppträder som en så kallad early entry force.198 Därefter ska styrkan öppna upp väg och separera eller gruppera mellan parterna.199 När detta, det vill säga den första huvuduppgiften hade lösts och terrängen var säkrad kunde huvuduppgifterna två och tre lösas inom det operationsområde som hade skapats för bataljonen.200 Utöver ovanstående huvuduppgifter skulle bataljonen även klara av att lösa uppgifter utan fordon. Här var dock ambitionen lägre i fråga om motståndare, avstånd, tider och ytor. Förbandet skulle även klara av att lösa uppgifter i mörker och med nedsatt sikt. Även understödjande förband i stridsgruppen hade olika typer av uppgifter. Syftet var att stödja manöverbataljonen när den skulle lösa sina huvuduppgifter. En detaljerad nedbrytning av målsättningsdokumentet, NBG Handbook, har gjorts. Där framgår det vad varje förbandsindivid kan (organisation, personal, 198Detta motsvarar huvuduppgift 1 (H1) del 1: Ta och försvara flygplats eller hamnområde, där irreguljära förband initialt bevakar och efterhand försöker påverka styrketillväxt med upp till kompaniförband. 199Detta motsvarar huvuduppgift 1 (H1) del 2: Ta terräng längs väg eller stråk där motståndare bevakar enstaka platser (checkpoints eller motsvarande). 200I 19/Pbat UtbBatO 2009-2010, Kapitel 1 Målsättningar , intern arbetshandling, . GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA ).201 NBG Handbook finns i en öppen version samt en hemlig version med mer ingående beskrivningar av förbandet. Syftet var att underlätta kommunikationen med överordnade nivåer om vad NBG11 faktiskt kunde.202 4.2.3Försvarsmaktens tolkning av målsättningar och uppgifter Genom målsättningsdokumentet fick NBG11 ett övergripande styrdokument som omfattade mål- och kravbilder för alla ingående förbandsdelar och koncept. kritiserade NBG08 på denna punkt eftersom det saknades ett övergripande styrande dokument för förbandsutvecklingen. Målsättningarna tog dock att ta fram, och hade inledningsvis en låg detaljnivå. Det påverkade precisionen och genomförandet av behovssättningen av materiel. Av stridsgruppskonceptet framgår att stridsgruppen ska vara tillgänglig för specifika uppgifter i en krishanteringssituation. Dessa uppgifter ska kunna härledas från de illustrativa scenarion EU tagit fram i samband med arbetet med EU:s kravkatalog. ska en stridsgrupps begränsade storlek beaktas. De nämnda scenariona är dock utarbetade för att dimensionera det totala behovet av stridskrafter i respektive scenario, vilken benämns EU FOR, och inte explicit för att dimensionera förmågor för snabbinsats. Någon närmare beskrivning av vad en stridsgrupp förväntas lösa finns inte i detta sammanhang. Den så kallade innehåller en vidareutveckling av de uppgifter som en EU-stridsgrupp kan förväntas utföra. Denna studie togs fram som ett stöd till de länder som bidrar med förband till EU-stridsgrupper. Av studien framgår vilka aktiviteter, uppdrag och uppgifter en stridsgrupp kan förväntas genomföra. Försvarsmaktens tolkning av stridsgruppskonceptet inför NBG11 innehöll tre huvuduppgifter som kan härledas från de olika scenarion som stridsgruppskonceptet anger.203 Huvuduppgifterna är i stort sett ett urval av de uppgifter som finns i den så kallade Finabel-studien204. Försvarsmakten prioriterade att snabbt kunna sätta in lättransporterade enheter. Detta innebar att en mycket lätt bataljon utgjorde kärnan i stridsgruppen. Det var främst denna manöverbataljon som på fältet skulle lösa stridsgruppens uppgifter. Understöd från olika stödjande förband och andra så kallade enablers antogs ge bataljonen tillräcklig förmåga. För att kunna agera som en snabbinsatsstyrka prioriterades krav rörande strategisk och taktisk rörlighet (möjligheten att transportera med flyg) framför eldkraft. Prioriteringen bygger bland annat på de erfarenheter som Försvarsmakten gjorde under produktionen av NBG08. 201NBG Handbook, version 1.3, Ledningsregementet, . 202NBG11 (F)HQ Final Lessons Identified/Lessons Learned Report, , LedR 03 600:800040, , s. 2. 203EU Battle Group Concept 13618/06, . 204European , Finabel studies No T.37.R and No A.25.R, 2007. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Detta innebar till exempel att stridsgruppen NBG11 inte var utrustad med stridsfordon. Konsekvensen blev att förbandet inom ramen för de angivna scenarierna, var avsett att lösa uppgifter med en lägre ambitionsgrad mot begränsat motstånd.205 NBG08 hade en annorlunda konfiguration och skulle inom ramen för samma scenarion, efter tillförsel av stridsfordon, kunna lösa uppgifter på en högre ambitionsnivå och mot en mer kvalificerad motståndare. Tillförsel av stridsfordon kunde emellertid endast ske genom sjötransport eller med strategiskt flyg, vilket innebar att dessa fick anlända till operationsområdet vid senare tidpunkt.206 Det innebär att mobiliteten hos vissa delar av styrkan var lägre. NBG 08 kunde också sättas in utan stridsfordon, dock endast för begränsade uppgifter med låg ambitionsnivå mot en mycket begränsad motståndare.207 Materielförsörjning är en viktig del i förbandsproduktionen. Tillgång till rätt materiel under utbildnings- och övningsperioderna är väsentlig för att soldaterna ska kunna öva med rätt utrustning. Valet av materiel påverkar också andra delar av stödet, såsom logistik och underhåll. Normalt sett består materielförsörjning av flera olika steg: behovssättning, avisering, korrigering samt dirigering. Varje steg producerar det underlag som är nödvändigt för att nästa steg i kedjan ska kunna genomföras effektivt. Under behovssättningen ska materiel och personal dimensioneras utifrån de gällande kravställningarna. Behovssättningen är viktig för att få fram fullständiga förbandsmålsättningar med detaljerade utrustnings- och Utrustningslistorna ligger till grund för materielbeställningar till förbanden och är grundläggande för att producera alla typer av förband. Avisering av materiel innebär att förbandens utrustningslistor knyts till specifik materiel. Ordinarie avisering sker senast och innebär att de utrustningslistor som tagits fram under behovssättningen lyfts över från insatsorganisationsregistret (IOR) till produktionsledningens datasystem (kallat LIFT208). I det senare systemet kopplas behoven till befintlig materiel. Då kan man se om planerad materiel möter den faktiska tillgången. 205Requirement Specifications, NORDCAPS, . 206PTOEM Bataljonen i NBG Utg 2, Bilaga 1, HKV 01 630.62989, . 208Lednings- och informationssystem för förnödenhetsförsörjning och tekniskt tjänst. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Om den materiel som behövs inte finns tillgänglig eller av någon annan orsak inte kan levereras, måste man korrigera det. I dessa fall kan det till exempel handla om att hitta ersättningar. Om ersättningarna påverkar möjligheten att klara de fastställda kraven kan förbandets målsättning (kravställning) behöva justeras. När materielen är aviserad, och eventuellt korrigeringsarbete är klart, ska materielen levereras till det aktuella förbandet. FMLOG, det vill säga Försvarsmaktens logistikförsörjning, verkställer leveranserna. 4.3.1Utgångspunkter och tidigare erfarenheter Materielförsörjningen till NBG11 utgick ifrån den materiel som fanns tilldelad för NBG08. Ambitionen var dock att NBG11 skulle vara lättare och mer rörlig än NBG08. Den viktigaste erfarenheten från NBG08 var att endast befintlig och beprövad materiel skulle användas i behovssättningen förutom vissa kompletteringsanskaffningar. Erfarenheterna från NBG08 visade också på stora brister i arbetsmetodiken. Bland annat var förbandsmålsättningarna bristfälliga vilket ledde till att enheter förändrades och lades till sent i processen. Även materielinnehållet förändrades över tiden. Följden blev att tillgänglig tid för materielförsörjning och inmatning i stödsystem, anskaffning, installationer m.m. inför utbildnings- och övningsverksamheten blev orimligt kort. 4.3.2Förberedande arbete och planering Den tidplan som togs fram i samband med planeringen av arbetet med NBG11 visar att utrustningslistor för förbandet skulle vara klara och att förbandens materieltilldelning (avisering) skulle vara fastställd . Sista tidpunkt för beställning av ny materiel angavs till . Under förberedelse- och planeringsfasen visade det sig att det fanns en rad svårigheter vad gäller materielförsörjningen till NBG11. Svårigheterna uppstod i de inledande skedena av behovssättningen, men kvarstod under stora delar av förberedelseprocessen. Det visade sig tidigt att det inte var helt enkelt att utgå från den tidigare materielpotten till NBG08. Dels hade materielen förslitits, dels nyttjades den även till andra insatser och ändamål, till exempel för utbildning och i den strategiska reserven. Vidare fanns det under den inledande planeringsfasen begränsade riktlinjer att utgå ifrån i behovssättningsarbetet. Inledningsvis befann sig Försvarsmakten i ett läge där det endast fanns en beskrivning av förbandets organisation och struktur att utgå ifrån. Inga koncept hade ännu tagits fram och det närmare innehållet i de förbandsklossar som skulle ingå i förbandet var inte definierat.209 209 Rapport avseende erfarenheter NBG11, HKV 03610:52750, , s.10. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Som tidigare nämnts drog arbetet med att ta fram målsättningar för förbandet, som är ett viktigt ingångsvärde i materielförsörjningen, ut . Det första utkastet till målsättningar blev klart , medan förbandets organisation och utformning lades fast . innebar detta att förbandets utformning och organisation lades fast uppgifter och målsättningar var klara. Eftersom förbandet var otydligt specificerat blev det också svårt att ta fram utrustningslistor och därefter behovssätta materielen. Det gick följaktligen inte heller att på ett precist sätt analysera behov och tillgång av materiel.210 4.3.3Leveranser och fördelning av materiel riskerar att försenas uppmärksammade Försvarsmaktens ledning att flera väsentliga delar i materielförsörjningen saknades. Risken var att Försvarsmakten inte skulle kunna klara av att leverera materiel till de förband som ingick i NBG11. Ledningen konstaterade att Försvarsmakten var på väg att upprepa misstagen från materielförsörjningen till NBG08. Lägesbeskrivningen pekade på att utrustningslistorna för förbanden i (IO09) var av mycket varierande kvalitet; från i det närmaste klara till knappt påbörjade.211 Vidare visade det sig att de kompletterande utrustningslistor som skulle krävas för att delar ur ordinarie förband skulle kunna verka inom ramen för NBG11 inte alls var påbörjade. Detta innebar att det återstod mycket arbete med att specificera fordonsalternativ, ledningssystem, underhållssystem, personlig utrustning, tält, elförsörjning, logistiksystem, deployeringssystem, helikoptersystem med mera.212 Försvarsmakten befarade att det skulle bli svårare att ställa i ordning och leverera materiel till instruktörs- och grundutbildningen. Detta innebar också att utbildningen av personal som skulle ingå i NBG11 riskerades. Försvarsmakten angav att det fanns mycket begränsade möjligheter att skaffa fram kompletterande materiel för leverans till NBG11.213 Sista tidpunkten för beställning av ny materiel var enligt högkvarterets tidplan. 4.3.4 Ledningen vidtar åtgärder för att arbetet ska framskrida När chefen för högkvarterets ledningsstab blev varse att kravställningsarbetet inte hade resulterat i någon konkret materielbehovssättning, gavs ett särskilt uppdrag till de ansvariga enheterna att slutföra behovssättningen av materiel till de enheter som skulle ingå i NBG11. 210Ibid, s.10. 211NBG11 skulle utgöras av delar av förband från IO09. 212Operationsplan Vulcanus, Bilaga 1, HKV 02300:74505, , s.2. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Uppdraget innebar att arbetet med materielbehovssättningen skulle forceras. Ambitionen var att anpassa den materiel som fanns behovssatt i de ordinarie förbanden till de anpassade förband som skulle ingå i NBG11. skulle också det också prövas om denna behovssättning var genomförbar inom den tid som fanns till förfogande. Materielbehoven för de förbandsmoduler som ingick skulle vara fastställt inför avisering i december 2008.214 De riktlinjer som gavs ut inför arbetet visade på ett antal grundläggande förutsättningar.215 Bland annat skulle arbetet utgå från det förbandsinnehåll som redovisats i det svar Försvarsmakten sänt till regeringen . Den skulle också utgå från den logistikorganisation som identifierats som nödvändig. Arbetsinriktningen refererade inte till något specifikt logistikkoncept eller liknande. Vidare anger den att beprövad materiel och beprövade materielsystem skulle användas för NBG11. Vissa kompletteringsanskaffningar skulle emellertid behöva göras. Riktlinjerna framhåller att för att behovssättningen ska gå att genomföra, ska materiel med senare leveranstid än inte behovssättas216 i NBG11217. Arbetet med att lösa problemen med materielförsörjningen resulterade i operationsplan Vulcanus. Planen var en materieltillförselplan med syfte att leda och följa upp verksamhet inom hela Försvarsmakten och . Vulcanus var en detaljerad plan med specifika uppgifter till enheter inom Försvarsmakten och FMV. Planen var starkt beroende av att alla inblandade parter bidrog med överenskomna delar . Tidplanen hanterade emellertid inte risker för eventuella leveransförseningar. Syftet var att koordinera verksamheten inom högkvarteret och därigenom få alla staber att gå i samma riktning och få fram materielen .