prop · H00321 · 2012-10-19 00:00:00 — Verket för innovationssystem, , , och framhåller energiforskningens betydelse för möjligheterna att nå uppsatta mål och möta de stora samhällsutmaningarna kring energi och klimat. Skälen för regeringens bedömning och förslag: I skrivelsen Utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet konstaterade regeringen att Statens energimyndighets insatser för forskning, utveckling, demonstration och innovation på energiområdet bidrar till målen om omställning av energisystemet, ökad kunskap och kompetens samt kommersialisering och övrigt nyttiggörande av resultaten (skr. 2009/10:168). Regeringen gjorde bedömningen att uthålliga satsningar i alla faser från forskning till marknadsintroduktion är nödvändiga för att målen för energiomställning ska uppnås, och att utveckling av ny hållbar energiteknik kan bli avgörande för att lösa globala energi- och miljöproblem. Den svenska energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Energipolitiken eftersträvar ett uthålligt samhälle med god ekonomisk och social utveckling i hela . Utvecklingen mot ett hållbart energisystem och ansträngningarna att möta de stora samhällsutmaningarna konkretiseras i ett antal kvantitativa och kvalitativa mål. De kvantitativa mål som ligger närmast beslutades av och innebär att andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020. Ytterligare ett mål är effektivare energianvändning till 2020, uttryckt som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . På presenteras i propositionerna En sammanhållen klimat- och energipolitik klimat och En sammanhållen klimat- och energipolitik energi visionen att har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären (prop. 2008/09:162 och prop. 2008/09:163). är en myndighet med ansvar inom miljömålssystemet och ska inom sitt verksamhetsområde verka för att de miljökvalitetsmål som har fastställt nås. De fyra miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning och God bebyggd miljö är de miljökvalitetsmål som i störst utsträckning är relaterade till energisystemet. I generationsmålets strecksatser nämns förnybar energi och en effektiv energianvändning. Insatserna ska främja en hållbar tillväxt genom att ta tillvara både kvinnors och mäns kompetens och skaparkraft. De samlade målen på energi-, miljö- och klimatområdet, tillsammans med ambitioner för social och ekonomisk utveckling, visar på den helhetssyn som måste prägla arbetet. Forskning, utveckling, demonstration och innovation på energiområdet är ett av de instrument som kan möjliggöra den önskade utvecklingen. Det finns dock inte någon explicit formulering som kopplar energiforskningen till de beslutade målen och visionerna . Det tidigare övergripande målet för energiforskningen formulerades i relation till en mer allmän beskrivning av en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i och hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. De samlade målen på energi-, miljö- och klimatområdet visar dock på en riktning och en önskvärd förändringstakt som har betydelse för hur insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och innovation utformas. Regeringen föreslår därför att det övergripande målet ska vara att forskning och innovation på energiområdet ska inriktas så att de kan bidra till uppställda energi- och klimatpolitiska mål, samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Energiforskningen ska bidra till övergripande forskningspolitiska mål, som beskrivs närmare i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) Detta övergripande mål 2012/13:21 ersätter det tidigare mål som beslutades genom beslut om budget (prop. 2004/05:1, utg.omr. Regeringens förslag: Forskning och innovation på energiområdet ska bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , karaktäriserat av att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet, utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader, samt bidra till och dra nytta av internationellt samarbete på energiområdet. Skälen för regeringens förslag: Det tidigare övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet var att verksamheten ska bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Denna formulering är fortfarande relevant och aktuell som en första precisering av hur verksamheten ska utformas för att, enligt det i avsnitt 5.1. föreslagna övergripande målet, bidra till uppställda energi-, miljö- och klimatpolitiska mål. För ökad tydlighet, och i överensstämmelse med de tre grundpelare som angavs i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163), föreslår regeringen dock att målet ska kompletteras så att verksamheten uttryckligen inriktas mot att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Regeringens bedömning: Stödet till forskning, utveckling, demon- stration, innovation och kommersialisering inom utgiftsområde 21 Energi bör hanteras inom en strategiskt utformad samlad insats som spänner över hela innovationssystemet och fångar upp hela värde- kedjor och utifrån en helhetssyn på energisystemet. Det bör hanteras i nära samverkan med, och som komplement till, övriga energipolitiska insatser och andra styrmedel som syftar till att nå klimatenergi och energirelaterade miljöpolitiska mål. Vikten av ett aktivt strategiarbete och en stark samordning för energiforskningen motiverar att Statens energimyndighets övergripande roll och ansvar bibehålls. inom anslaget för forskning, utveckling och demonstration på energi- området under utgiftsområde 21 Energi bör därför även fortsättnings- vis administreras av . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser stöder organisationen med en sammanhållen hantering av insatserna för forskning, utveckling, demonstration och innovation på energiområdet. på att det är viktigt med behovsmotiverad forskning där alla delar från riktad grundforskning till nyttiggörande i form av kommersialisering, finns samlade hos en aktör. Det möjliggör enligt verket en helhetssyn och ett systemtänkande som är svårt att uppnå om anslaget är splittrat på flera Flera remissinstanser, bl.a. Skogsindustrierna, Svenskt Närings- liv och (Svebio), anser att Statens energi- myndighet även fortsättningsvis bör ansvara för detta. Verket för innovationssystem () anför bl.a. att det krävs en nära samverkan mellan myndigheter såsom för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , och för att genomföra en forsknings- och inno- vationsstrategi som tar fram ny kunskap som ska användas för utveck- lingen av det svenska innovationssystemet på energiområdet. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen ser strategisk priori- tering som nödvändig för att insatserna för forskning och innovation på energiområdet ska kunna ske på ett resurseffektivt och framgångsrikt , IIASA) pekar i sin studie Global Energy Assessment på det angelägna i att utforma insatser för forskning och innovation på energiområdet i en strategiskt prioriterad helhet. samma gör (, IEA) i rapporten for Energy , Development and Demonstration (RD&D). Prioriteringen av den samlade insatsen inom utgiftsområde 21 Energi underlättas enligt regeringens bedömning om ansvaret samlas hos en är ansvarig myndighet för frågor om använd- ning och tillförsel av energi och ska verka för att 2012/13:21 trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Myndigheten ska vidare inom sitt verksamhetsområde verka för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv energiförsörjning, båda med en låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat. Enligt förordningen (2007:1153) med instruktion för ska myndigheten bidra till omställningen till ett ekologiskt uthålligt energisystem och en rationell tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi samt samordna arbetet med omställningen av energisystemet och verka för en ökad användning av förnybara energikällor, särskilt vindkraft. Myndigheten ska inom sitt verksamhetsområde främja forskning, utveckling, demonstration, innovation, affärsutveckling och kommersialisering, marknadsintroduktion av ny teknik och nya tjänster samt nyttiggörande av resultat från sådan verksamhet. Myndigheten ska vidare följa den internationella utvecklingen inom verksamhetsområdet och främja svenskt deltagande i internationellt samarbete. Mot denna bakgrund är det rimligt att även är den myndighet som ansvarar för genomförandet av de samlade insatser för forskning och innovation på energiområdet som finansieras inom utgiftsområde 21 Energi. Medlen inom anslaget för energiforskning inom detta utgiftsområde bör därför enligt regeringens bedömning även fortsättningsvis administreras av . konstaterar regeringen att samverkan med andra myndigheter, forskningsfinansiärer och näringsliv är nödvändig och av stor betydelse för att det ska vara möjligt att nå uppsatta mål, se avsnitt 6.4. 6.2Omfattningen av forskning och innovation på energiområdet Regeringens bedömning: Den nivå som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen innebär en angelägen ökning av ambitionerna för insatserna kring forskning och innovation på energiområdet och utgör ett viktigt stöd för att klimatmålen, prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta och visionen om noll i nettoutsläpp av växthusgaser 2050 samt övriga energirelaterade miljömål ska kunna nås. Anslaget för forskning, utveckling, demonstration och innovation vid bör således öka med totalt 20132016. För vart och ett av åren 20132015 motsvarar detta en nivå på , och en nivå på . Statens energimyndighets förslag: Insatserna på energiforskningen ska fortsätta att ligga på även 2015, i stället för en återgång till tidigare beslutad basnivå. Skälen för regeringens bedömning: Energiutmaningen är en av de stora samhällsutmaningarna. Analyser från den Europeiska kommissionen, () och andra pekar på det utökade behovet av investeringar i ny teknik för att möta denna utmaning. Forskning, utveckling, demonstration och innovation blir av central Prop. 2012/13:21 betydelse för att öka möjligheterna och minska kostnaderna för nöd- kan forskning och innovation bidra till att svenska forskare, innovatörer och företag kan ta delar av den stora och växande marknaden för hållbara lösningar på energiområdet. har på flera sätt ett gott utgångsläge för denna omställning. Bland annat har naturresurserna och de stora förändringar som utmärkt det svenska energisystemet sedan oljekriserna lett till att vi har en stor andel förnybar energi och minskande koldioxidutsläpp i förhållande till BNP. Fortsatta satsningar på forskning och innovation på energiområdet ger en förbättrad möjlighet att behålla sin ledande position och konkurrenskraft jämfört med andra länder. Analyser av publicering och citeringar pekar på att den svenska energiforskningen håller god kvalitet. och svenska forskare är uppskattade samarbetsparter i internationella sammanhang. Den svenska statliga finansieringen av forskning, utveckling och demonstration per capita på energiområdet ligger nära genomsnittet bland medlemsländerna inom . Det bör uppmärksammas att regeringen förutom de samlade insatserna inom utgiftsområde 21 Energi även föreslagit andra satsningar som gagnar energiområdet inom propositionen Forskning- och innovation (prop. 2012/13:30) och propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25) Sammantaget finns ändå goda skäl för att bibehålla och förstärka den statliga insatsen för forskning och innovation på energiområdet. Flertalet remissinstanser är även positiva till en ökning av resurserna för forskning och innovation på energiområdet. Regeringen har därför i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 21) föreslagit att anslaget för forskning, utveckling, demonstration och innovation vid Statens energimyndigheter bör öka med totalt 20132016. Anslaget bör öka med 2013, och har beräknats öka med 2014, med 2015 och med 2016. Detta innebär en nivå på , och en nivå på . 2012/13:21 6.3 Regeringens bedömning: Redovisning och uppföljning av genomförda insatser är en väsentlig del av det analys- och strategiarbete som krävs för insatserna kring forskning och innovation på energiområdet. bör tydligare redovisa vilka typer av insatser som görs inom forskning och innovation på energiområdet. Myndigheten bör även se över och vidareutveckla systemet av indikatorer och resultatmått för att följa upp och synliggöra verksamhetens effekter på energisystemet, marknaden och samhället. Det är viktigt att hinder, möjligheter och framsteg i omställningen av energisystemet sammanställs och kommuniceras tydligt. bör öka ambitionen med att ta fram syntesrapporter och sammanställningar samt att informera om energisystemets utveckling och dess betydelse för konkurrenskraft, försörjningstrygghet och utvecklingen inom klimat- och miljöområdet. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att en tydlig och transparent redovisning är av grundläggande betydelse för offentlig verksamhet och en nödvändig bas för analys, information och resultatspridning. Den samlade strategiska utformningen av insatserna över innovationssystemets hela värdekedja och utifrån en helhetssyn på energisystemet ställer särskilt stora krav på tydlig redovisning. En transparent redovisning är också ett nödvändigt första steg i myndighetens analys av insatsernas effekter likväl som en väsentlig utgångspunkt för resultatspridning och samverkan med andra aktörer, se avsnitt 6.4. har under en lång rad av år arbetat med att utveckla indikatorer och resultatmått. Nuvarande uppsättning började användas 2007. finns därför ett underlag som spänner . Det borde vara möjligt att mot bakgrund av dessa dataserier göra en översyn av de olika indikatorernas användbarhet för att visa verksamhetens resultat och effekter. Enligt regeringens bedömning bör därför se över och vidareutveckla systemet av indikatorer och resultatmått för att säkerställa att de är ändamålsenliga för att följa upp och synliggöra verksamhetens effekter på energisystemet, marknaden och samhället samt på energi- och klimatmål och energirelaterade miljöpolitiska mål. Regeringen ser även ett behov av att stärka metodiken och tillförlitligheten när det gäller indikatorer och analyser av verksamhetens resultat, exempelvis avseende sysselsättning och tillväxt. Energisystemet blir alltmer komplext. En omställning kräver dels teknikutveckling, dels lämpliga styrmedel som samverkar samt att planerings- och beteendefrågor hanteras genomtänkt av samhällets alla aktörer. Villkoren för det nationella energisystemet sätts även alltmer utifrån politiska beslut på internationell nivå, internationella marknader och globala handelssystem. och parallellt pågår beslutsfattande inom både offentlig och privat sektor på lokal nivå. Det ställs därför höga krav på såväl staten, näringslivet och lokala beslutsfattare som på internationella samarbetsorgan att förhålla sig konstruktivt till den långsiktiga gemensamma uppgiften att utveckla ett Prop. 2012/13:21 hållbart energisystem. En förutsättning för detta är tillgången till information om utvecklingen på energiområdet, nationellt och globalt, politiska beslut och initiativ, styrmedel m.m., samt att resultat från forskning, utveckling, demonstration och innovation sprids. Mot denna bakgrund har enligt regeringens bedömning ett stort ansvar att säkerställa kommunikationen och erfarenhetsutbytet mellan innovationssystemets aktörer. bör öka ambitionen med att ta fram syntesrapporter och sammanställningar samt att informera om energisystemets utveckling och dess betydelse för konkurrenskraft, försörjningstrygghet och utvecklingen inom klimat- och miljöområdet. Regeringen avser att i samband med myndighetens regleringsbrev se över återrapporteringskraven. Regeringens bedömning: Den strategiska prioriteringen av insatser för utmaningsdriven forskning och innovation är viktig för att statliga medel ska kunna användas på det mest effektiva sättet. Det är också angeläget att de statliga forskningsfinansiärerna samverkar på ett konstruktivt och transparent sätt. bör på energiområdet få till uppgift att främja informationsutbyte om angränsande insatser så att synergier kan tas till vara. Statens energimyndighets redovisning: Myndigheten avser ta initiativ till att ytterligare förbättra samverkan med andra myndigheter och forskningsfinansiärer samt utförare för att på bästa sätt ta till vara energiområdets tvärsgående karaktär. Remissinstanserna: Flera remissinstanser anger att samarbetet mellan myndigheter på energiforskningsområdet fungerar väl och ser positivt på ambitionen att öka samverkansgraden. Verket för innovationssystem () anser att dagens ansvars- och rollfördelning mellan olika myndigheter är väl fungerande, men att den kan och bör utvecklas ytterligare för att skapa överblick och tydlighet för aktörerna i innovationssystemet. Skälen för regeringens bedömning: Statens energimyndighets ansvar för den strategiska fokuseringen och genomförandet av insatserna kring forskning och innovation på energiområdet är viktigt för att verksamheten ska kunna bidra till uppställda klimat-, energi- och miljöpolitiska mål på ett fokuserat sätt. görs insatser för hållbar utveckling med energirelevans även i andra sammanhang. Som tidigare beskrivits i avsnitt 4.1 är utvecklingen av ett hållbart energisystem en viktig del i arbetet med att möta flera av de stora samhällsutmaningarna. Det är därmed självklart att energirelevanta uppgifter även ingår i andra aktörers verksamhet. Det är ändamålsenligt att myndigheter och andra aktörer agerar inom sina kärnområden. 2012/13:21 behöver heller inte vara någon nackdel att det finns flera olika forskningsfinansiärer som är verksamma inom angränsande områden. Det är emellertid viktigt att säkerställa att berörda myndigheter har kännedom om varandras strategiska prioriteringar och insatser så att eventuella luckor och överlappningar kan identifieras och för att möjliggöra samverkan och gemensamma insatser. Ur ett övergripande perspektiv är det viktigt att det sker en förbättrad samverkan mellan de statliga finansiärerna av forskning, utveckling, demonstration och innovation. och skulle exempelvis kunna genomföra vissa gemensamma utlysningar för att underlätta för aktörerna i systemet och för att uppnå ett effektivare genomförande av insatser kring utmaningsdriven forskning och innovation. Insatser i samverkan mellan , och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör också vara aktuella. Liknande diskussioner har förts på andra områden, exempelvis när det gäller transportforskning. På detta område bildades ett rådgivande forum, TRANSAM, för att behandla frågor av gemensamt intresse för de deltagande myndigheterna. etablerades en ny databas över pågående och avslutad svensk forskning finansierad av , och inom områdena transporter, trafik, vägar, trafiksäkerhet, transportekonomi, miljö, trafikanter, samhällsplanering, m.m. anser i sin rapport klimatforskning vad kostar den och vad har den gett? (RiR 2012:2) att regeringen bör peka ut ett tydligt ansvar att samordna klimatforskningen så att det blir lättare att följa upp klimatforskningens omfattning, inriktning och resultat. Regeringen anser dock att det är regeringens uppgift att styra de forskningsfinansierande myndigheterna på ett övergripande plan genom instruktioner och regleringsbrev, medan forskningsfinansiärerna själva har ett ansvar att samordna klimatforskningen (skr. 2011/12:161). Regeringen avser emellertid att ge och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande i uppdrag att analysera sina strategier och arbetsmetoder och genomföra de förändringar som krävs för att forskningen som finansieras av dem, utifrån finansiärernas mål, ska bidra till klimatmålen. I linje med detta synsätt bör på energiområdet få till uppgift att främja informationsutbyte om angränsande insatser så att synergier kan tas till vara, och med syfte att möjliggöra samverkan mellan angränsande insatser. Regeringens bedömning: Insatser kring forskning och innovation på energiområdet bör ges fortsatt långsiktiga förutsättningar. Uppföljning och oberoende utvärdering bör genomföras som underlag för successiva revideringar av inriktning, resurser och mål och för att säkerställa att insatserna genomförs i enlighet med intentionerna. Periodiciteten bör justeras för att sammanfalla med de forsknings- och innovationspolitiska propositioner som regeringen lämnar varje mandatperiod. Skälen för regeringens bedömning: Omställningen till ett hållbart energisystem är ett långsiktigt arbete. Visionen är att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. All energianvändning har dock konsekvenser för miljö, ekonomi, samhälle och kultur, och det kan ifrågasättas om omställningen någonsin kan anses avslutad. Forskning och innovation är också en långsiktig process. Tiden från kunskapssökande till att ny teknik och nya lösningar vinner inträde på marknaden kan ta decennier. Mot bakgrund av detta bör de långsiktiga insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och innovation på energiområdet ses som varaktiga insatser mot ett långsiktigt övergripande mål. Insatserna bör därför organiseras i tillräckligt långa etapper för att strategiska prioriteringar ska hinna göras och verksamhet genomföras. Regeringen har också genom budgetpropositionen föreslagit en permanent och långsiktig förstärkning av anslaget för forskning och innovation på energiområdet inom utgiftsområdet 21 Energi. Då det är fråga om en stor och viktig uppgift att möta de stora samhällsutmaningarna kring klimat och energi bör dock regelbundna uppföljningar och utvärderingar ske för att möjliggöra successiva revideringar av omfattning, inriktning och delmål, inte minst beroende på förändringar i omvärlden och uppnådda resultat, samt för att säkerställa att verksamheten uppfyller intentionerna. Regeringen presenterar en gång per mandatperiod en forskningspolitisk proposition. Det är rimligt att insatserna kring forskning och innovation på energiområdet följer samma fyraåriga perioder som övrig forskning. Denna proposition anger riktlinjer för de fortsatta insatserna för forskning och innovation på energiområdet fram . Regeringen avser därför att tillkalla en särskild utredare för att göra en grundlig och fördjupad utvärdering av energiforskningen så att redovisningen kan läggas till grund för förnyat beslut om insatser . Regeringens bedömning: De av föreslagna övergripande prioriteringarna för den kommande verksamheten på Fossiloberoende fordonsflotta, Kraftsystem som klarar förnybar elproduktion, Energieffektivisering i bebyggelsen, Ökad användning av bioenergi samt Energieffektivisering i industrin förefaller ändamålsenliga och väl motiverade.