prop · H0031d25 · 2012-09-20 00:00:00 — för kvalitetsstyrning och att varje specifik tjänst ska vara kvalitetssäkrad. Arbetsförmedlingen har utvecklat metoder för uppföljning av tjänsterna. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen fortsätter att samverka med trygghetsorganisationerna för att underlätta omställningen på arbetsmarknaden. Arbetssökande som står långt ifrån arbetsmarknaden Arbetssökande som står långt ifrån arbetsmarknaden prioriteras genom förändringarna inom arbetslöshetsförsäkringen och införandet av jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Genom detta har rundgången mellan öppen arbetslöshet och deltagande i program avskaffats. Resurserna prioriteras också till dem som står långt ifrån arbetsmarknaden som arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring stärks. Arbetsförmedlingen har också ett särskilt ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden. Därutöver finns olika lönesubventioner som sänker trösklarna för arbetsgivare att anställa personer med en svag förankring på arbetsmarknaden. Möjligheten för arbetssökande att få ett arbete utan stöd minskar med tiden i arbetslöshet, men för dem som fått ett arbete med stöd och nystartsjobb ökar möjligheten till arbete. Detta tyder på att regeringens politik med lönesubventioner riktade till personer som står långt ifrån arbetsmarknaden har avsedd effekt. Personer som blivit arbetslösa söker fler jobb än långtidsarbetslösa, men skillnaderna har minskat . Antalet sökta jobb har ökat jämfört med bland samtliga arbetslösa, vilket sannolikt beror på att det också funnits fler jobb att söka. Under den föregående mandatperioden gjorde regeringen en rad förändringar inom arbetslöshetsförsäkringen som stärkte dess roll som omställningsförsäkring. fick i genomsnitt 110 000 personer arbetslöshetsersättning . Det innebar en minskning med 23 procent jämfört med året innan. Andelen heltidsarbetslösa som uppbar ersättning fortsatte att minska och uppgick . Enligt beror detta bl.a. på att grupper som i mindre utsträckning än andra är berättigade till ersättning utgör en större andel av de arbetssökande, t.ex. ungdomar och utrikes födda. De personer som deltar i jobb- och utvecklingsgarantins första och andra fas samt i jobbgarantin för ungdomar har rätt till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning även om de inte har varit berättigade till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsförmedlingen ska informera om villkoren i arbetslöshetsförsäkringen. Andelen sökande som anser sig ha fått sådan information ligger på samma nivå som 2010 och uppgick till . En del av Arbetsförmedlingens uppdrag är att kontrollera att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. Uppföljningen av att de arbetssökande söker de arbeten som Arbetsförmedlingen anvisar dem att söka är en del av detta. Stickprovskontroller har genomförts och visar att andelen arbetssökande som uppgett att de sökt ett anvisat arbete trots att de inte gjort det är . Antalet anvisningar till ersättningstagare uppgick till närmare 58 000, vilket var en ökning jämfört med , då antalet anvisningar uppgick till 40 000. Ökningen skedde från låga nivåer. som antalet anvisningar ökade minskade antalet personer som fick ersättning, vilket innebar att en större andel av dem som uppbar ersättning fick en anvisning. En annan del av kontrollfunktionen är underrättelser till arbetslöshetskassor om ifrågasatt ersättningsrätt. En underrättelse innebär att Arbetsförmedlingen meddelar berörd arbetslöshetskassa om förhållanden som kan påverka en arbetslös persons rätt till ersättning. Underrättelserna uppgick för till i genomsnitt 14,0 per 1 000 ersättningstagare, vilket var en ökning från 10,4 året innan. Andelen har varierat mellan 9 och 31 per 1 000 ersättningstagare för åren 20052011. Andelen underrättelser uppvisar även betydande skillnader såväl geografiskt som mellan arbetslöshetskassorna. Utfallet visar med andra ord på en fortsatt förbättringspotential i fråga om arbetslöshetsförsäkringens kontrollfunktion. Underrättelser är i sig inte något fullständigt mått på 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetsförmedlingens arbete med kontrollfunktionen, men ger en indikation på hur Arbetsförmedlingen arbetar med dessa frågor. Arbetsförmedlingen har utarbetat flera indikatorer för att myndighetens arbete med kontrollfunktionen ska kunna följas på ett bättre sätt. Arbetsförmedlingen ansvarar även för att kontrollfunktionen upprätthålls när de arbetssökande deltar i aktiviteter hos kompletterande aktörer. IAF har granskat Arbetsförmedlingens kontrollfunktion i samarbete med kompletterande aktörer. Granskningen visar bland annat att det finns utrymme för en förbättring av Arbetsförmedlingens uppföljningsrutiner. För de underrättelser som lämnades till arbetslöshetskassorna har åtgärderna (sanktionsgraden) minskat , till , jämfört med . Minskningen beror till största delen på att sanktionsgraden sjunkit i ärenden rörande de allmänna villkoren i 9 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. IAF har granskat arbetslöshetskassornas beslut om fortsatt ersättning trots underrättelse och 2010 men har inte kunnat finna någon specifik anledning till att sanktionsgraden förändrats. Vanligaste orsaken till arbetslöshetskassornas beslut var att den ersättningssökande visat sig aktivt arbetssökande. IAF följde 2011 upp Arbetsförmedlingens uppdrag att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. IAF:s uppföljning visade att Arbetsförmedlingen inte kommit tillräckligt långt i det arbetet. Arbetsförmedlingen har därför fått regeringens uppdrag att följa upp och redogöra för effekterna av de åtgärder inom kontrollfunktionen som genomförts . Arbetsförmedlingens redogörelse visar att flera åtgärder vidtagits, exempelvis har nya rutiner vid handläggning av underrättelser och stickprovskontroller införts. Införandet av det nya arbetssättet vid Arbetsförmedlingen med ökat fokus på uppföljning av arbetssökande, bl.a. genom fler personliga möten, ger också förbättrade kontrollmöjligheter. En viktig del för den ekonomiska tryggheten och försäkringens legitimitet är genomströmningstiderna, som motsvarar tiden i veckor från den arbetssökandes första arbetslösa dag till att första utbetalningen görs. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 lingen för arbetslöshetskassornas genomströmningstider (uttryckt som medianvärdet) för beslut som gäller ansökningar om arbetslöshetsersättning. var tiderna för grundbeloppsärenden kortare än 2009. I genomsnitt var genomströmningstiderna kortare för inkomstrelaterade ärenden. IAF genomför, utöver riktade granskningar av vissa områden, löpande granskning av arbetslöshetskassornas handläggning. var s.k. förstagångsprövningar i fokus för granskningarna, dvs. beslut där en sökande beviljas en ny ersättningsperiod. Totalt granskades 22 arbetslöshetskassor varav två lämnades helt utan anmärkning. IAF bedömde att tre av kassorna visade på mycket god kvalitet, tio god kvalitet och nio i huvudsak god kvalitet. Ingen av de granskade arbetslöshetskassorna hade handläggning av ej tillfredsställande kvalitet. Det är viktigt att utbetalningar från välfärdssystemet sker i rätt tid, till rätt person och med rätt belopp. Både försäkringens legitimitet och finansiering är beroende av att detta sker på ett korrekt, effektivt och rättssäkert sätt. Arbetsförmedlingens arbete med att kontrollera arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring har förbättrats i flera avseenden, men det är angeläget att detta arbete fortsätter liksom arbetet med att informera de arbetssökande om villkoren för att ha rätt till ersättning. Regeringen ser positivt på att Arbetsförmedlingen arbetar för att stärka kontrollfunktionen och att arbetslöshetskassornas handläggningstider förkortats . Framöver finns dock några områden att arbeta vidare med. Kontrollen av sökande hos kompletterande aktörer och rutiner kring handläggningen av ärenden där den sökande inte sökt anvisat arbete är områden som uppvisar förbättringspotential. Det är även problematiskt att andelen sökande som anser sig veta vilka krav som ställs i arbetslöshetsförsäkringen inte ökat . Det är också viktigt att Arbetsförmedlingens arbete med indikatorer inom kontrollfunktionen, som påbörjats , anpassas till Arbetsförmedlingens nya arbetssätt. Det är också viktigt att indikatorerna utformas så att de kan redovisa effekterna av myndighetens kontrollarbete. 3.4.1Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiska insatser De arbetsmarknadspolitiska programmen bidrar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att underlätta för deltagarna att hitta ett arbete. Regeringens prioritering är att de arbetsmarknadspolitiska insatserna ska riktas till dem med störst behov, dvs. bedömde regeringen i budgetpropositionen 2012 att fler åtgärder bör vidtas tidigt i arbetslöshetsperioden för att därmed motverka att fler blir långtidsarbetslösa. Detta görs genom förmedlingsinsatser och förbättrad uppföljning av korttidsarbetslösas jobbsökande, men även i form av fler programplatser. ska stödet till de långtidsarbetslösa förbättras genom höjd aktivitet och kvalitet i garantierna. Arbetsförmedlingen har ett stort ansvar för att bedöma vilka arbetslösa som löper stor risk att fastna i arbetslöshet. Förmedlarens förmåga att motivera den arbetssökande och matcha mot jobb är av stor vikt. Det personliga mötet mellan arbetsförmedlaren och den arbetssökande blir därför viktigt. Det s.k. bedömningsverktyget kan här vara ett viktigt stöd vid bedömningen av de arbetssökandes jobbchanser och de insatser som är lämpliga för att förhindra långtidsarbetslöshet. Arbetsförmedlingen har påbörjat arbetet med att införa ett bedömningsverktyg. Uppföljningen genom personliga möten med korttidsarbetslösa har visat en viss, om än begränsad, ökning jämfört med . Arbetsförmedlingen bedömer att resultatet kommer att fortsätta förbättras men regeringen bedömer att det är ännu för tidigt att dra några slutsatser kring detta. En effekt som kan uppstå är s.k. undanträngning. Direkt undanträngningseffekt uppkommer då deltagare i program eller subventionerade anställningar utför arbetsuppgifter som gör att arbetsgivaren därigenom kan ha färre reguljärt anställda än vad som annars skulle ha varit fallet. Undanträngningen kan emellertid vara motiverad om arbetet går till en person som har svårare att få ett arbete. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att se till att minimera undanträngning i det fall de inte är arbetsmarknadspolitiskt motiverade. IAF har redovisat och granskat utvecklingen av återkallanden av anvisningar som regleras i någon av programförordningarna, men även programinsatser i form av arbete med stöd ingår. Nystartsjobben omfattas inte av granskningen. IAF:s granskning bygger på jämförelser mellan första halvåren , 2010 och 2011. En anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program kan upphöra av flera skäl, t.ex. för att personen har fått jobb eller fullföljt programmet. Om den arbetslösa inte följer kraven för deltagande kan anvisningen återkallas. Även i de fall ett nytt arbetsvillkor uppfyllts ska anvisningen återkallas. Andelen återkallade anvisningar av totalt antal upphörda anvisningar var , 2011. En ökning av antalet återkallade anvisningar kan indikera en stärkt kontrollfunktion hos Arbetsförmedlingen, eller att en större andel av programdeltagarna bryter mot kraven. I och med att även ett nytt arbetsvillkor ska leda till återkallande finns det dock skäl att nyansera denna slutsats. Inom jobb- och utvecklingsgarantin var just uppfyllt arbetsvillkor den vanligaste orsaken till återkallande första halvåren 2009, 2010 och 2011. IAF:s granskning av handläggningen och rutinerna för omprövningsärenden av beslut visar att nästan alla tillfrågade lokala förmedlingar har rutiner för att hantera dessa ärenden. Det fanns dock en viss otydlighet ifråga om vissa rutiner gällande omprövning av återkallningsbeslut. Regeringen ser positivt på att Arbetsförmedlingen har rutiner för handläggning av den här typen av ärenden, då det är viktigt att anvisningar återkallas när det finns skäl för det. Åtgärder för att säkerställa att befintliga resurser används på ett effektivt sätt är prioriterade. Arbetsförmedlingen är den huvudsakliga myndigheten för genomförandet av arbetsmarknadspolitiken. Det är därför av stor vikt för arbetsmarknadspolitiken att myndighetens verksamhet bedrivs på ett effektivt sätt. Arbetsförmedlingen har enligt uppdrag i regleringsbrevet redovisat en beskrivning och analys av verksamhetens kostnadseffektivitet. Redovisningen utgår från att kontakter med arbetsgivare och arbetssökande är Arbetsförmedlingens väsentligaste 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 För att en så stor andel som möjligt av personalresurserna ska läggas på dessa möten har stöd och ledning av den operativa verksamheten effektiviserats , genom bl.a. färre arbetsmarknadsområden och en större översyn av organisationen på huvudkontoret och chefsstrukturen har inletts. På regeringens uppdrag har Statskontoret kartlagt och analyserat hur Arbetsförmedlingen använder sina förvaltningsresurser (Statskontoret, 2012:16). Enligt rapporten har resultatredovisningen i Arbetsförmedlingens årsredovisning förbättrats, men Statskontoret lämnar också förslag på hur den kan utvecklas genom bl.a. kvalitetsmått och löpande tidredovisning. I en granskningsrapport från , Effektivitetsmätning som styrmedel en jämförelse mellan arbetsförmedlingskontor (RiR 2012:9), framkommer att Arbetsförmedlingen har en hög effektivitet, men att det finns förbättringspotential. Regeringen ser positivt på Arbetsförmedlingens pågående arbete med att förbättra kostnadseffektiviteten samt uppföljningen och redovisningen av denna. Redovisningen och arbetet för att öka kostnadseffektiviteten är ett fortsatt utvecklingsområde bl.a. utifrån Statskontorets och rapporter. När det gäller granskning kommer den vara ett underlag i det fortsatta arbetet kring Arbetsförmedlingens effektivitet. Regeringen avser att lämna en skrivelse till om de iakttagelser som redovisats i granskningsrapporten. Jobb- och utvecklingsgarantin riktar sig till dem som varit borta från arbetsmarknaden och är det program som har flest deltagare. Antalet har fortsatt att öka och uppgick till i genomsnitt 91 000 personer , varav 27 000 personer befann sig i sysselsättningsfasen (se tabell 3.2). Ökningen har fortsatt av 2012 och antalet var då i genomsnitt ca 96 000 personer varav ca 30 000 i sysselsättningsfasen. Jobb- och utvecklingsgarantin stod för av det genomsnittliga antalet deltagare i samtliga program med aktivitetsstöd. Av dem som påbörjade programmet 2011 var könsfördelningen relativt jämn. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.2 Genomsnittligt antal deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin Andel utrikes född % 1 påbörjade de första deltagarna sysselsättningsfasen. Bland deltagarna är personer med funktionsnedsättning och äldre överrepresenterade. En grupp som ökat kraftigt är tidigare deltagare i jobbgarantin för ungdomar, som utgjorde närmare en tredjedel av alla som påbörjade programmet. Jobbsökaraktiviteter med coachning var fortsatt den vanligaste aktiviteten inom garantin 2011 (). Andelen arbetsplatsförlagda aktiviteter ökade, vilket är positivt eftersom dessa har en tydligare anknytning till arbetsmarknaden (). Övriga aktiviteter utgjordes av insatser hos kompletterande aktörer samt kartläggning och vägledning (). Resultatet i form av övergångar till arbete eller utbildning har tydligt förbättrats inom samtliga faser i jobb- och utvecklingsgarantin (se tabell 3.3). Övergångarna är fortsatt få, särskilt från sysselsättningsfasen. Tabell 3.3 Andel i utbildning eller arbete med eller utan stöd efter programslut Jobb- och utvecklingsgarantins fas Sysselsättningsfasen, fas tre 1 Totalt jobb- och utvecklingsgarantin Jobb- och utvecklingsgarantins fas Sysselsättningsfasen, fas tre 1 Totalt jobb- och utvecklingsgarantin Jobb- och utvecklingsgarantins fas Sysselsättningsfasen, fas tre 1 Totalt jobb- och utvecklingsgarantin 1 påbörjade de första deltagarna sysselsättningsfasen. Omsättningen till arbete eller utbildning uppgick till jämfört 2010. Förutom det förbättrade arbetsmarknadsläget, förklaras detta av att andelen arbetsplatsförlagda aktiviteter ökat. Enligt är sannolikheten för dem som fått arbete högre bland dem som haft någon arbetsplatsförlagd aktivitet jämfört med dem som inte haft det. Omsättningen till arbete och utbildning sjunker dock med stigande ålder och är också lägre än genomsnittet bland sökande med funktionsnedsättning och utrikes födda. Av deltagarna i faserna ett och två upplevde att de var mycket eller ganska nöjda med programmet, enligt Arbetsförmedlingens telefonintervjuer . Hälften ansåg att deras chanser att få ett arbete ökat. Andelen som saknat aktivitet uppgick till . Av deltagarna i sysselsättningsfasen var helt eller delvis nöjda med insatsen. Två tredjedelar ansåg att uppgifterna varit mycket eller ganska väl anpassade efter deras behov och att deras uppgifter varit meningsfulla. Deltagarna efterlyste dock ett bättre stöd i sitt arbetssökande. Aktiviteterna i faserna ett och två i jobb- och utvecklingsgarantin ska täcka av deltagarnas arbetsutbud. Resterande tid ska ägnas åt eget jobbsökande. Att säkerställa kvaliteten och aktivitetsnivån har varit en betydande utmaning för Arbetsförmedlingen eftersom antalet deltagare har ökat kontinuerligt. Regeringen tillförde Arbetsförmedlingen 2012 för att öka handläggartätheten både i jobb- och utvecklingsgarantin och i jobbgarantin för ungdomar. Arbetsförmedlingen uppger att handläggartätheten i jobb- och utvecklingsgarantin har ökat. Ökningen har haft begränsad effekt på aktivitetsnivån för deltagarna. Det kan delvis förklaras med att det tar att rekrytera och utbilda handläggare. Ett viktigt verktyg för att få arbetsgivare att anställa personer som har varit utan arbete är det särskilda anställningsstödet inom jobb- och utvecklingsgarantin. Antalet anställningar med sådant anställningsstöd har minskat under en följd av år men ökade 2011, med i genomsnitt närmare 1 000 anställningar och uppgick till 3 900 personer med anställningsstöd. Andelen som efter avslutat stöd fått ett arbete uppgick till , varav fick ett nystartsjobb. avsatte regeringen för arbetsmarknadsutbildning inom sysselsättningsfasen. Antalet personer som påbörjade en utbildning uppgick till 900 personer. Andelen som hade ett arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning t.o.m. var . Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin har ökat kraftigt, vilket inneburit svårigheter att upprätthålla de ursprungliga intentionerna kring handläggartäthet och kvalitet i insatserna. Fler deltagare har lämnat garantin till ett arbete eller utbildning jämfört med . Ökningen sker dock från en låg nivå, inte minst vad gäller sysselsättningsfasen. Fortsatta ansträngningar krävs för att fler deltagare ska kunna få ett arbete inte minst genom att i större utsträckning utnyttja de möjligheter som det särskilda anställningsstödet ger. Arbetsförmedlingen har gjort stora rekryteringar och genomfört omfattande personalutbildning, vilket har lett till att handläggartätheten har ökat. Det är bekymmersamt att detta inte haft effekt på aktivitetsnivån i samtliga faser i jobb- och utvecklingsgarantin. Det är positivt att de arbetsplatsförlagda aktiviteterna och sökaktiviteterna har ökat inom garantin. En förklaring till att 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 aktivitetsnivån inte har ökat i den omfattning regeringen har förväntat är att resursförstärkningen för personal inte fått genomslag i verksamheten . Regeringen förväntar sig ökad aktivitet och kvalitet i garantierna framöver genom bl.a. ett ökat antal besök och fler som deltar i arbetsplatsförlagda aktiviteter. Regeringen följer noggrant Arbetsförmedlingens arbete med att förbättra kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin. Arbetsmarknadsutbildningarna är ett verktyg som syftar till att rusta den arbetssökande för arbetsmarknaden och motverka bristsituationer på arbetsmarknaden. deltog enligt Arbetsförmedlingens statistik, i genomsnitt 9 000 personer i en arbetsmarknadsutbildning. Av dessa omfattades 3 700 personer av jobb- och utvecklingsgarantin och 1 700 av jobbgarantin för ungdomar. Jämfört med ökade antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning med i genomsnitt ca 200 personer . Männens andel av deltagarna i arbetsmarknadsutbildning var och kvinnornas andel . Jämfört har den ojämna könsfördelningen minskat bl.a. beroende på att antalet utbildningar med inriktning mot traditionellt kvinnodominerade yrken har ökat. Vid planeringen av arbetsmarknadsutbildningarna använder Arbetsförmedlingen analys- och prognosmaterial som baseras dels på statistiskt material avseende arbetsmarknaden och dess delmarknader, dels intervjuer med arbetsgivare över hela landet. Vid planeringen beaktas även den kunskap som inhämtas genom samverkan med bl.a. lokalt näringsliv, utbildningsanordnare och kommunföreträdare. Andelen deltagare som hade fått ett arbete efter avslutad utbildning uppgick till , enligt Arbetsförmedlingen. Andelen, för deltagare utanför jobb- och utvecklingsgarantin, som hade fått ett arbete är större, . Detta är dock en något mindre andel för denna grupp jämfört med föregående år. Regeringen anser att denna andel givet syftet med insatsen borde vara högre. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Förberedande eller orienterande utbildning är en insats som riktar sig till personer som behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, t.ex. arbetsmarknadsutbildning. Det finns även utbildningar i yrkessvenska, förberedande kurser i att starta näringsverksamhet, kunskapsvalidering och motivationshöjande kurser. Förberedande utbildning ingår även som aktivitet inom jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar samt i etableringsuppdraget för vissa nyanlända invandrare. deltog drygt 9 700 personer i genomsnitt i en förberedande utbildning. Könsfördelningen var relativt jämn. Knappt hälften var utrikes födda och en tredjedel hade en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Den snabba strukturomvandlingen på arbetsmarknaden, med nya kompetenskrav och nytt innehåll i många yrken, gör att allt fler behöver hjälp med vägledning och kompetensutveckling. Arbetsförmedlingens studie- och yrkesvägledning kan bidra till att öka träffsäkerheten i matchningen. pågår ett ständigt utvecklingsarbete med vägledningsverktygen. har t.ex. försök gjorts med vägledande samtal per telefon. Arbetsförmedlingen kommer att fortsätta utveckla vägledningsverktygen. uppgick antalet nya och pågående beslut om nystartsjobb till 118 500 beslut, vilket var en kraftig ökning jämfört med , då antalet uppgick till 89 100. Antalet deltagare i genomsnitt uppgick till 44 700 personer. har nystartsjobben minskat. Troligtvis är det avmattningen i konjunkturen som påverkat antalet nystartsjobb. hade ett arbete utan stöd efter avslutat nystartsjobb. Av besluten om nystartsjobb avsåg män. Ser man till åldersfördelningen så var antalet personer i åldern underrepresenterade medan övriga åldrar var överrepresenterade. Även andelen utrikes födda (39,) var högre i nystartsjobben än bland sökande utan arbete, medan däremot sökande med funktionsnedsättning var något underrepresenterade. Fördelningen efter utbildningsnivå motsvarade fördelningen bland sökande utan arbete. De som fick nystartsjobb var i likhet huvudsakligen öppet arbetslösa, deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin, nyanlända invandrare eller anhöriga till dessa. En studie från IFAU (rapport 2012:12) visar att nystartsjobben har minskat arbetslösheten och ökat sysselsättningen. Nystartsjobben har bidragit till att öka flödet från arbetslöshet till arbete med i genomsnitt . Resultaten tyder på att nystartsjobben skapar nya jobb. Regeringen bedömer att nystartsjobben har bidragit till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att insatsen riktas till dem som står långt ifrån arbetsmarknaden.