prop · GZ03150 · 2012-06-12 00:00:00 — har en koldioxidbeskattning som liknar den svenska.38 Figuren nedan visar hur andelen intäkter från miljörelaterade skatter och energiskatter har utvecklats i förhållande till totala skatteintäkter i EU-2739 . har i början av perioden haft betydligt lägre andel intäkter från miljörelaterade skatter i förhållande till totala skatteintäkter jämfört med EU-27. har närmat sig genomsnittet i EU-27. Observera att också andra skatter än energi- och koldioxidskatter ingår i begreppet miljörelaterade skatter. Dessutom bör observeras att intäkterna från svenska miljörelaterade skatter i relation till BNP var något högre än genomsnittet i EU-27 (2,jämfört ) . 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y. 37Se exempelvis European Commission, Taxation and Customs Union, 01 2011, Taxation trends in for the EU Member States, and , s. 351. 38Dessa länder hade koldioxidskatt (separat eller som del i energiskatter) på olika slags bränslen och drivmedel. Se Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för skatter och tullar, Indirect Taxation and Tax administration, Environment and other indirect taxes, ref 1033 2011, Excise Duty Tables, Part II Energy products and Electricity, se länk taxation_customs/index_en.htm#. Se och , Kontrollstation 2008 delrapport 2¸ s. 27 angående koldioxidbeskattning. 39Belgien, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Figur 2.4 Utveckling av miljörelaterade skatteintäkter och energiskatteintäkter40 19982009, EU-27 och , i procent av totala skatteintäkter EU-27 Miljöskatt (inkl. energi- och koldioxidskatt) Miljöskatt (inkl. energi- och koldioxidskatt) Källa: bearbetningar av data från . De europeiska skatterna på drivmedel har enligt vissa bedömare haft stora effekter på förbrukningen jämfört med länder med lägre drivmedelsskatter, till exempel USA.41 40I miljörelaterade skatteintäkter ingår skatt på transporter, energi, miljöföroreningar och naturtillgångar, det vill säga både energi- och koldioxidskatter ingår här i begreppet. 41Se exempelvis , T. (2007), Gasoline Taxes a useful instrument for climate policy, Energy Policy, vol. 35, utgåva 6, s. 31943202. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? 2.2.3Energiskattedirektivet är på väg att göras om Vissa delar av skattelagstiftningen styrs av , till exempel energiskattedirektivet. Kommissionen har sett flera brister i energiskattedirektivet och har därför lagt fram ett förslag om förändringar. Det nuvarande energiskattedirektivet42 anger bland annat miniminivåer för beskattning av energiprodukter som används som motorbränsle, uppvärmningsbränsle och för elektrisk kraft. energiprodukter ska generellt sett tillämpas för volymen av energiprodukten som förbrukats, inte för produktens energiinnehåll. Enligt kommissionen leder detta till ineffektiv energianvändning och snedvridningar inom EU:s inre marknad. Miniminivåernas konstruktion skapar också incitament som går emot EU:s energi- och klimatförändringsmål eftersom de bland annat gynnar användning av kol som uppvärmningsbränsle. I fråga om motorbränslen, gynnar direktivet diesel framför bensin eftersom diesel har ett högre energiinnehåll. Dagens miniminivåer leder enligt kommissionen också till att förnybara energislag diskrimineras.43 Kommissionen föreslog att det nuvarande energiskattedirektivet ska ändras. Förslaget har följande huvudsyften:44 Det ska säkerställa en enhetlig behandling av energikällor i energiskattedirektivet för att ge energiförbrukarna ett jämlikt spelfält oberoende av energikälla. Det ska ge en anpassad ram för beskattningen av förnybara energikällor. Det ska ge en ram för tillämpningen av koldioxidskatt som komplement till den prissignal på koldioxid som skapats genom EU:s handelssystem för utsläppsrätter, utan att det uppstår överlappningar mellan dessa styrmedel. Kommissionen föreslår bland annat en uttrycklig åtskillnad mellan energiskatter som är specifikt kopplade till koldioxidutsläpp från förbrukning av energiprodukterna (koldioxidrelaterade skatter) och 42Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51. 43Meddelande från kommissionen till , rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Smartare energibeskattning för EU: förslag på ändring av energiskattedirektivet, KOM (2011) 168 slutlig s. 2 f. 44Europeiska kommissionen, KOM (2011) 169 slutlig, , Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, s. 12 f. , faktapromemoria 2010/11:FPM113, Översyn av energiskattedirektivet, , s. 12 f. Det ändrade direktivet föreslås träda i kraft ; kommissionen föreslår dock betydande övergångstider beträffande vissa Förslaget är föremål för rådets och parlamentets handläggning och , se Europarlamentets webbplats . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT energiskatter som är baserade på produkternas energiinnehåll (allmän skatt på energiförbrukning). Koldioxidskatt ska inte påföras utsläpp från anläggningar som ingår i handelssystemet för utsläppsrätter. I finns det också andra direktiv som har betydelse för att nå målen om minskade utsläpp av växthusgaser och om ökad energieffektivitet, till exempel bränslekvalitetsdirektivet och förnybarhetsdirektivet.45 2.2.4Handelssystemet för utsläppsrätter förändras löpande EU:s system för handel med utsläppsrätter (Scheme, ETS) är ett styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. ETS är det första större handelssystemet för växthusgaser i världen. Redan före den tidpunkten förekom dock handel med utsläppsrätter.46 måste alla förbränningsanläggningar med en effekt på över 20 MW vara med i handelssystemet.47 Inom EU har utsläppsrätter tilldelats varje medlemsstat för perioden 2012 enligt en särskild bördefördelning. En viss mängd av en medlemsstats totala antal utsläppsrätter tilldelas under varje handelsperiod anläggningar som orsakar utsläpp. En utsläppsrätt (EUA) ger anläggningen rätt att släppa ut koldioxidekvivalenter. Anläggningar som ingår i handelssystemet får släppa ut växthusgaser, om anläggningarna lämnar utsläppsrätter som motsvarar de faktiska utsläppen till respektive medlemsstats tillsynsmyndighet. Om anläggningen har underskott på utsläppsrätter i förhållande till dess utsläpp, kan anläggningen köpa fler på marknaden. Om anläggningen har överskott på utsläppsrätter, kan anläggningen sälja dem.48 Ett stort antal sektorer inom näringslivet får i enlighet med unionsrätten gratis tilldelning av utsläppsrätter. Motivet till detta är att dessa sektorer löper risk för så kallat koldioxidläckage, det vill säga att utsläppen skulle öka i länder utanför EU där industrin inte omfattas av jämförbara koldioxidbegränsningar. 45Europaparlamentets och rådets direktiv /30/EG av om ändring av direktiv /70/EG, vad gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas, om ändring av rådets direktiv /32/ EG, vad gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar, och om upphävande av direktiv /12/EEG, EUT L 140, , s. 88113 och rådets direktiv /28/ EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG. 46Se till exempel figur A och B i bilaga 3. 2008/09:162 s. 77 f. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Kommissionen har beslutat en lista över ett stort antal sektorer och delsektorer som anses löpa risk för koldioxidläckage.49 En ökning av utsläppen genom koldioxidläckage kan bero på att befintliga företag flyttar utomlands eller att kommande expansion sker i länder utanför EU. För handelsperioden 20082012 ska av utsläppsrätterna tilldelas gratis.50 Resterande del kan säljas, till exempel genom att utsläppsrätterna auktioneras ut av respektive medlemsstat. anser att auktionering bör vara den grundläggande principen i stället för gratis tilldelning. Auktionering kan enligt myndigheten bland annat öka den samhällsekonomiska effektiviteten, förbättra företagens incitament till utsläppsminskningar och minska transaktionskostnaderna vid tilldelning. Enligt har auktionering också andra fördelar, exempelvis att godtyckliga oväntade förmögenhetsöverföringar undviks, lobbyism ges mindre utrymme och att befintliga och nya anläggningar behandlas lika.51 Enligt regeringen bidrar ett system med utsläppsrätter till att uppfylla principen om att förorenaren betalar, under förutsättning att utsläppsrätterna auktioneras ut i stället för att tilldelas gratis.52 Inom EU har sex medlemsstater meddelat kommissionen att de auktionerar (eller ska auktionera) utsläppsrätter,53 se tabell 2.1 nedan. har valt att tilldela samtliga utsläppsrätter gratis under perioden 20082012.54 49Se kommissionens beslut /2 EU av om fastställande, enligt och rådets direktiv /87/EG, av en förteckning över sektorer och delsektorer som anses löpa avsevärd risk för koldioxidläckage, preambel 2. 50Europaparlamentets och Rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG, art. 10. av utsläppsrätterna tilldelades gratis 20052007. 51Se , Specialstudie nr 25, Klimatpolitikens utmaningar , med hänvisningar, s. 9, , Environment Directorate, , Environmentally Related Taxes and in Practice, 11 2008, s. 20 f. och 29 samt , Environment Directorate, , Joint Meetings of Tax and Environment Experts, Interactions between emission trading systems and other overlapping policy instruments, 8 2011, s. 11 not 27. 2009/10:41 s. 115. 53Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för klimatfrågor, webbplats . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Tabell 2.1 EU-medlemsstater som inte delar ut alla utsläppsrätter gratis utan auktionerar ut en del utsläppsrätter, genomsnittlig andel och antal utsläppsrätter som auktioneras * 1 utsläppsrätt motsvarar en reduktion av koldioxidekvivalenter. Källa: Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för klimatfrågor. Planer för handelsperioden 20132020 Det finns beslut om betydande förändringar av handelssystemets tredje handelsperiod 20132020. Det återstår dock arbete inför den tredje handelsperioden och det pågår fortfarande förberedelser inom EU. En nyhet är att ett gemensamt tak för medlemsstaternas utsläpp införs i stället för nationella fördelningsplaner. Kommissionen beslutar om nivån på taket, som är beräknad utifrån det totala antalet utsläppsrätter som fördelats . KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Auktionering kommer att tillämpas för en betydande del av utsläppsrätterna. Dock kommer industrin och värmesektorn att kunna tilldelas utsläppsrätter gratis.55 Den fria tilldelningen kommer att baseras på riktmärken. utökas omfattningen av handelssystemet med ett flertal nya sektorer, bland annat produktion av organiska baskemikalier, produktion av ickejärnmetaller samt aluminiumtillverkning. Dessutom kommer växthusgaserna dikväveoxid och perfluorkolväten att inkluderas för särskilda sektorer. Utsläppsrätter är tillgångar i näringsverksamheten I ska utsläppsrätter för anläggningar i handelssystemet skattemässigt hanteras som lagertillgångar i näringsverksamheten. För gratis tilldelade utsläppsrätter uppkommer en skattepliktig intäkt i näringsverksamheten först när utsläppsrätterna säljs.57 55Det finns planer på att alla utsläppsrätter ska auktioneras ut . 56Riktmärkena baseras på förhandsbestämda så kallade produktriktmärken. De konstrueras efter de mest koldioxideffektiva anläggningarna i varje sektor inom EU. är utsatta för så kallat koldioxidläckage där handelssystemet bedöms medföra risk för att verksamheter och utsläpp flyttas till länder med lägre krav, kan få tilldelning av aktuellt riktmärke. Sektorer som inte anses vara utsatta för koldioxidläckage får tilldelning av riktmärket 2013, med en efterföljande årlig nedtrappning som resulterar i av riktmärket 2020. har tagit fram ett förslag till preliminär tilldelning per anläggning för handelsperioden. webbplats och och . 57Skatteverket, Handledning för beskattning av inkomst och förmögenhet vid taxering, s. 360 f. och s. 506. De utsläppsrätter som erhålls genom tilldelning ska behandlas som lagertillgång i näringsverksamheten, se 17 kap. 22 b § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Gratis tilldelade utsläppsrätter utgör så kallat näringsbidrag vilket mottagaren ska ta upp som skattepliktig intäkt, jämför 29 kap. 2 § IL. Mottagaren ska också ta upp värdet av utsläppsrätterna (=lagertillgångarna) till noll kronor eftersom näringsbidrag inte ska räknas med vid värdering av lagret (29 kap. 7 § IL). Allt detta innebär att beskattning egentligen sker först när utsläppsrätter säljs. Enligt regeringen medför denna lösning att verksamhetsutövarna kan matcha förbrukningen av utsläppsrätter mot gjorda utsläpp, vilket torde ge ett korrekt materiellt resultat. Regeringen framhåller att en utsläppsrätt visserligen kan representera ett förmögenhetsvärde, men att i likhet med vad som gäller för elcertifikat bör beskattning av utfärdade utsläppsrätter ske först vid en eventuell försäljning. instämde i regeringens bedömning, se prop. 2004/05:33, bet. 2004/05:SkU16, rskr. 2004/05:133. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 3Vem betalar för utsläppen? I detta kapitel beskrivs fördelningseffekter, det vill säga vem som betalar för utsläppen genom klimatrelaterade skatter och utsläppsrätter. Vi belyser också effekter av omläggningen av de klimatrelaterade skatterna 20102015. Analyserna avser utgifter både för näringsliv och för hushåll. har dels sammanställt och analyserat befintlig statistik från olika myndigheter, dels låtit genomföra beräkningar i olika modeller. Resultaten av beräkningarna är till stor del helt ny information som inte har presenterats. Analyserna besvarar revisionsfrågan: Finns det betydande fördelningseffekter, det vill säga skillnader i hur mycket olika förorenare behöver betala för sina utsläpp? Kapitlet inleds med en allmän beskrivning av fördelningen mellan näringslivet och hushållen av koldioxidutsläpp och energi- och koldioxidskatter. I avsnittet därefter beskrivs förändringar av styrmedel sett . Sedan följer ett avsnitt med beskrivningar av näringslivets och hushållens utgifter för klimatrelaterade skatter. Därefter redovisas effekter av skatteomläggningen 20102015. Kapitlet avslutas med viktiga iakttagelser. 3.1Fördelning av koldioxidutsläpp och klimatrelaterade skatter Detta avsnitt ger en översiktlig bild av hur stor del av de klimatrelaterade skatterna som näringslivet respektive hushållen betalar, i förhållande till deras koldioxidutsläpp. Energiskattens syfte har historiskt sett varit fiskalt men har gradvis blivit allt mer resursstyrande.58 Syftet med koldioxidskatten är att styra mot minskande koldioxidutsläpp. Den är med andra ord resursstyrande eftersom skatten ska påverka beteenden genom att kostnaderna slutligen belastar konsumenterna. Exempelvis betalar en anläggning som producerar fjärrvärme bland annat koldioxidskatt. Kostnaden för skatten övervältras i normalfallet på förbrukaren av fjärrvärmen. I denna rapport beskrivs vägen dit, det vill säga hur utgifterna fördelar sig mellan exempelvis näringslivet och hushållen. 2009/10:41 s. 115 f. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Näringslivet orsakar störst koldioxidutsläpp. Av de totala koldioxidutsläppen, orsakade näringslivet . Hushållen samt hushållens ideella organisationer och offentlig förbrukning orsakade , men betalade nästan hälften av de klimatrelaterade skatterna. Se figur 3.1 nedan.59 Figur 3.1 Andel av koldioxidutsläpp och andel av koldioxidskatt och energiskatt uppdelat mellan hushållen (privat konsumtion) och näringslivet år 200860 och o entlig förbrukning (exempelvis utsläpp från uppvärmning av sjukhus) (privat konsumtion) * Inom industrin ingår tillverkningsindustrin, återvinningsindustrin, el-, gas- och värmeverk samt vatten (SNI 1539 + 4041). Se bilaga 7. Källa: bearbetning av data från SCB:s miljöräkenskaper. 3.2Förändringar av styrmedel balanseras mot varandra I detta avsnitt beskrivs att olika nedsättningar och undantag från koldioxidskatten gör att den i praktiken är betydligt lägre än vad skattesatsen visar. Vidare beskrivs olika exempel på hur skärpningar av olika styrmedel balanserats av, eller att det lagts fram förslag om, lättnader i andra styrmedel. Ett syfte med nedsättningarna och lättnaderna kan ha varit att kompensera olika branscher för höjda kostnader. 59SCB:s miljöräkenskaper, data och analyssidor, . Det bör observeras att stora delar av näringslivet ingår i den handlande sektorn och omfattas av handeln med utsläppsrätter. I uttrycket klimatrelaterade skatter ingår i denna beräkning inte energiskatt på el. 60Klassificering enligt Svensk näringsgrensindelning 2002 (SNI2002). GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT På grund av ett antal nedsättningar och undantag är skatten på koldioxid i praktiken lägre än vad skattesatsen visar. motsvarar generellt sett per ton koldioxid för år 2011.61 Däremot är den implicita (genomsnittliga faktiskt uttagna) skatten betydligt lägre. varierade den implicita skatten mellan och per ton koldioxid.62 Historiskt sett har skärpningar av vissa styrmedel kompenserats av lättnader i andra. Ett exempel är att tidigare höjningar av koldioxidskatten på blyfri bensin fram balanserades av sänkningar av energiskatten. Genom att skatterna till stor del tar ut varandra har effekten av höjningarna på bränslepriserna och i sin tur på koldioxidutsläppen inte blivit så stor som den annars skulle ha varit. Se figur 3.2 nedan. Figur 3.2 Energi- och koldioxidskatter, öre/liter blyfri bensin 19912011 Bensinskatt (blyfri bensin) Energiskatt (blyfri bensin) Källa: bearbetning av data från . 61Se bilaga 2. 62Riksrevisionens bearbetningar enligt beräkningskonventionerna för koldioxidskatt jämfört med totala utsläpp av koldioxid . KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Ett annat exempel är att den tunga trafiken kompenseras fullt ut för den inledande höjningen av energiskatten på diesel (ett av stegen i omläggningen av energi- och koldioxidskatten 20102015). Kompensationen sker genom en sänkning av fordonsskatten för den tunga trafiken. Regeringen har bedömt att det inte finns någon anledning att ytterligare kompensera den tunga trafiken för den kommande höjningen av energiskatten på diesel år 2013.63 Ytterligare ett exempel är regeringens förslag om att avskaffa koldioxidskatten för den handlande sektorn i syfte att kompensera industrin för utgifter för utsläppsrätter, utöver syftet att undvika dubbla styrmedel:64 Den energiintensiva basindustrin i konkurrerar till en stor del på en internationellt konkurrensutsatt marknad. Analyser visar att handelssystemet, inklusive effekten på elpriset, innebär att de energiintensiva företagens konkurrenskraft försämras i förhållande till den hittillsvarande situationen med endast energibeskattning. Beslut om produktionsnivåer på individuella anläggningar är oberoende av hur tilldelningen av utsläppsrätter sker. På marginalen innebär utsläppsrätter därför en kostnadshöjning motsvarande marknadspriset på utsläppsrätten. Ett slopande av koldioxidskatten är centralt för denna industris framtida konkurrenskraft då det till viss del kan kompensera för den kostnadsökning som handeln med utsläppsrätter innebär. 3.3Näringslivets utsläpp och utgifter för dem I detta avsnitt redovisas resultatet av undersökning av hur mycket näringslivet i allmänhet och industri- och energibranscherna i synnerhet betalar i klimatrelaterade skatter och i förekommande fall för utsläppsrätter. Vidare redovisas mängden av tilldelade utsläppsrätter i förhållande till utsläppen samt värdet av överskottet av utsläppsrätter. Beräkningarna bygger på resultat från olika modeller. Undersökta år och populationer i modellerna skiljer sig delvis åt. Dessutom bygger de långsiktiga beräkningarna som utförts av på äldre grunddata än de beräkningar för näringslivet som utförts av SCB.65 Därför bör direkta jämförelser mellan de olika avsnitten som bygger på resultat från olika modeller göras med försiktighet. 2009/10:41 s. 157. 2005/06:1 s. 139. Förslaget om att avskaffa koldioxidskatten för den handlande sektorn genomfördes dock inte detta år, jämför bet. 2005/06:FiU1 s. 160, utan först genom beslut över prop. 2009/10:41. Det bör observeras att har tilldelat utsläppsrätter gratis till de flesta branscherna i den handlande sektorn. Befintliga anläggningar inom branschen försörjning av el, gas och värme har fått köpa sina utsläppsrätter på marknaden. 65Konjunkturinstitutet har använt EMEC och SCB har använt och , se bilaga 4 och 6. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 3.3.1Utgifterna för klimatrelaterade skatter är en liten del av näringslivets totala kostnader Det finns ingen övergripande statistik över de samlade utgifterna för klimatrelaterade skatter i olika branscher inom och utanför den handlande sektorn.66 Sådan övergripande information är nödvändig för att man ska kunna analysera konsekvenser av klimatrelaterade skatter och handelssystemet på utsläpp och utgifter för att minska utsläppen i dessa sektorer. för att skatta utgifterna för klimatrelaterade skatter grundar sig dels på näringslivets totala utgifter för energi- och koldioxidskatter, dels på industrins energianvändning.67 Näringslivets totala utgifter för energi- och koldioxidskatter Statens totala intäkter från energi- och koldioxidskatter var år 2009.68 Näringslivets utgifter för klimatrelaterade skatter utgör en liten del av näringslivets/företagens totala kostnader.69 Situationen liknar den som beskrevs i 2003.70 Utgifterna för energi- och koldioxidskatter var av företagens totala kostnader år 2009.71 För företagen inom den handlande sektorn var andelen , och för företagen utanför den handlande sektorn var den cirka 5 procent.72 66Den handlande sektorn omfattar anläggningar inom industri- och energiproduktion. Verksamheter som till exempel transporter och bostäder omfattas inte av handelssystemet. 67SCB:s modeller FRISIM och har använts för dessa analyser. 68Finansdepartementet, Beräkningskonventioner 2012. 69Detta framgår av bearbetningar av SCB:s beräkningar i FRISIM. I bilaga 6 redovisas vilka företag som ingår i FRISIM. Begreppet totala kostnader för de företagen avser kostnader inklusive personalkostnader som företagen uppgivit i de standardiserade räkenskapsutdragen (SRU-data), som finns i . 70Vad gäller punktskatterna på energi är de dock av liten ekonomisk betydelse eftersom industrin har en rad specialregler som befriar dem från större delen av punktskatterna på energi, se bilaga 11 till , Fördelningseffekter för miljöpolitik, s. 137. 71Enligt bearbetningar av SCB:s beräkningar i mikrosimuleringsmodellen FRISIM. Här ingår företag som antingen lämnar in en punktskattedeklaration för energi- och koldioxidskatt eller söker återbetalningar för energi- och koldioxidskatt. Antalet företag är ca 40 000 stycken. Beräkningen av företagens vinster grundas på SRU-data (som bifogas till företagens inkomstdeklarationer) om intäkter, inkomster, utgifter och kostnader. 72År 2009 bestod utgifterna för energi- och koldioxidskatter inom den handlande sektorn till av koldioxidskatt och av energiskatter. I den icke handlande sektorn var motsvarande andelar . KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Industrins utgifter för energi- och koldioxidskatter Industri- och energibranschernas utgifter för energi- och koldioxidskatter enligt energiförbrukning beräknas uppgå till totalt för den grupp av industri- och energiföretag som har fler än 9 anställda.73 Det sammanlagda förädlingsvärdet var 546 miljarder kronor.74 I utgifterna för energiskatter ingår i denna beräkning energiskatt på el. Utsläppen från den motsvarande energiförbrukningen beräknas uppgå till koldioxid.75