prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — 4.2.1Frihet, långsiktighet och större möjligheter till risktagande Regeringen värnar om forskningens frihet. Det slås också fast i 2 kap. 18 § regeringsformen att forskningens frihet är skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag. Genom att bl.a. erbjuda forskare goda villkor skapas bättre förutsättningar för långsiktighet i verksamheten på ett sätt som främjar excellent forskning. Utmärkande för universitetens och högskolornas verksamhet är det kritiska tänkandet. Forskning och utbildning ska ha en självständig roll i samhället så att forskningsfrågor fritt kan formuleras, även om det innebär att normer ifrågasätts och att obekväma frågor ställs. Även om universitet och högskolor inte är ekonomiskt oberoende av staten är det nödvändigt med oberoende i såväl forskningen som i de slutsatser som dras av denna, både gentemot staten och gentemot andra aktörer inom samhället och näringslivet. I samband med den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50) ökades anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor med . Dessutom initierades långsiktiga satsningar om totalt inom forskningsområden av särskild betydelse för svenskt samhälle och 2012/13:30 näringsliv där har potential att bli världsledande, s.k. strategiska forskningsområden. För att skapa förutsättningar för fri, oberoende forskning är de direkta anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor centrala. Med direkta anslag avses anslagen till universitet och högskolor för forskning och forskarutbildning. Med dessa medel får forskarna möjligheter att bedriva långsiktig forskning och de ges möjligheter att fritt välja sina forskningsområden och frågeställningar. Därför är det regeringens uppfattning att de direkta anslagen till universitet och högskolor ytterligare behöver ökas kraftigt. När forskningen kan bedrivas i projekt som löper ökar möjligheterna för forskarna att pröva nya vägar. De stora genombrotten sker sällan där man förväntar sig, och när resultat ska presenteras inom alltför riskerar det att leda till att forskningen tvingas hålla sig inom beprövade ramar. Med ökad långsiktighet kan risktagandet öka, vilket ofta är en förutsättning för den nydanande forskningen. Externa medel, som fördelas från forskningsfinansiärerna genom kvalitetsprövning, är viktiga för att lyfta fram den mest lovande forskningen. Att ansöka om externa bidrag är också en viktig och självklar del av arbetet för forskare, men om det inte finns en balans i förhållandet mellan direkta anslag och externa bidrag finns det en risk att en alltför stor del av forskares tid får ägnas åt ansökningar i stället för åt forskning. upplever många forskare att det råder obalans. Ökad långsiktighet behövs också för anslag som forskningsfinansiärerna fördelar. Det finns därför skäl att satsa särskilt på lovande forskare vars forskning har såväl hög risk som stor potential, men som behöver kunna arbeta under mer långsiktiga förutsättningar. Forskningens frihet handlar i hög utsträckning om de enskilda forskarnas frihet och inte minst den frihet som yngre forskare behöver i förhållande till seniora forskare. Yngre forskare blir ofta beroende av att arbeta med en senior forskare som är välmeriterad och har lättare att få finansiering. Det kan därför finnas skäl att rikta särskilda insatser till lovande, yngre forskare för att öka deras möjlighet att utvecklas och arbeta med frågeställningar och i projekt som driver dem att fortsätta en karriär som forskare. Insatser som främjar självständighet skapar bättre förutsättningar för ifrågasättande av vedertagna inriktningar och sanningar. Universitet och högskolor behöver tydliga karriärvägar med transparenta regler för vad som krävs för att gå vidare för den enskilde forskaren. Tydlighet i karriärvägarna kan också bidra till ökad rörlighet mellan olika universitet och högskolor samt mellan olika samhällssektorer, något som är en viktig förutsättning för utvecklingen av kreativa processer och lärosätenas samverkansförmåga samt för att skapa kunskapsöverföring och nya samarbeten. 4.2.2Ökad strävan efter kvalitet Forskningen måste vara fri, men det är nödvändigt att de statliga medlen används för den forskning som ur olika aspekter håller hög kvalitet. Strävan efter kvalitet i form av vetenskaplig excellens, nyttiggörande och relevans måste därför finnas inom hela forskningssystemet. Det gäller fördelningen av medel på nationell nivå och inte minst universitetens och högskolornas strategier och prioriteringar på alla nivåer. De resurser som staten tilldelar universitet och högskolor bör fördelas så att kvalitet stimuleras. Med anledning av den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) infördes ett system som innebär att en viss del av de direkta anslagen för forskning och forskarutbildning fördelas utifrån olika mått på kvalitet. Detta är enligt regeringens mening en viktig signal. Det markerar universitetens och högskolornas grundläggande ansvar för kvaliteten i forskningen och skapar incitament för tydliga strategier och omprioriteringar av insatser. Mot denna bakgrund är det enligt regeringens mening naturligt att låta en större andel av anslagen än tidigare omfördelas utifrån de kvalitetsmått som introducerades i den förra forsknings- och innovationspropositionen. Därigenom skapas ökade incitament för lärosätena att prioritera den bästa forskningen och ge bättre stöd åt de bästa forskarna. Det gäller dels de nya medel som i denna proposition bedöms tillföras de direkta anslagen till universitet och högskolor, dels en ökad andel av befintliga resurser. Vidare krävs det särskilda insatser för att skapa goda förutsättningar för universitet och högskolor att ta ett ökat ansvar för samverkan med det omgivande samhället. I syfte att skapa starkare ekonomiska incitament och utveckla bedömningskriterier för den integrerade samverkansuppgiften bör även prestation och kvalitet i samverkan och nyttiggörande premieras i resurstilldelning. Fördelningen av medel utifrån indikatorer innebär en risk för att stöd ges endast åt den forskning som kan mätas, och indikatorer kan vara svåra att hantera för en del forskningsområden. Utöver indikatorer kan forskarnas omdömen om varandras forskning och deras bedömning om vilken potential som det finns i den aktuella forskningen behövas. Enligt den ambition regeringen uttalade i den förra forsknings- och innovationspropositionen finns det skäl som talar för att systemet utvecklas så att utvärderingar av kvaliteten inom olika forskningsområden ingår i resurstilldelningen. Det finns därför skäl att vidare utreda kollegial bedömning för fördelning av resurser . Kollegial bedömning, där också avnämare kan delta, kan ge en mer heltäckande bild av kvalitet i forskningen, dess relevans och nyttiggörande. Sådana utvärderingar ger också verktyg för universitet och högskolor att ytterligare utveckla sin egen verksamhet. De bidrag som forskningsfinansiärer fördelar är också betydelsefulla för att öka strävan efter kvalitet. och andra forskningsråd, liksom Verket för innovationssystem, har en viktig kvalitetsdrivande roll. Därför bör även forskningsfinansiärernas medel öka. Härigenom ökar möjligheterna för forskningsråden att ge stöd åt den forskning som håller högst kvalitet. 2012/13:30 Universitet och högskolor Universitet och högskolor har stor frihet, men med frihet följer också ansvar. Strategiska val behöver göras av lärosätenas ledningar i fråga om dels omfördelning av resurser mot områden med större potential att ge intressant resultat, dels koncentrerade satsningar på de områden och de individer där respektive lärosäte har en konkurrensfördel. Men det är inte tillräckligt att kunna prioritera mellan ämnen och inriktningar. Det är nödvändigt att ställa kvalitetskrav på alla nivåer och t.ex. även göra utvärderingar av enskilda forskares och forskargruppers verksamhet för att kunna ge goda villkor för dem som bedriver den mest lovande forskningen. Universitet och högskolor bör därför utveckla metoder för att göra sådana utvärderingar av forskares verksamhet. Ökat fokus på individer Forskning har sitt ursprung i individers idéer, och dessa individer är forskningens mest värdefulla resurs. Goda forskningsmiljöer byggs upp av individer med förmåga att upptäcka samband, tolka, värdera och kombinera information på nya sätt och som ser möjligheter där andra ser problem. Bredden i forskningen är stor, men i ett land av storlek går det inte att vara bäst på allt. Spetsforskning, inom de områden där svensk forskning har möjlighet att tillhöra den främsta i världen, måste prioriteras. När satsningar på spetsforskning tidigare har presenterats har det ofta varit de stora forskningsmiljöerna och forskargrupperna som har lyfts fram. Det är likväl ofta enskilda individers visioner och drivkrafter som är grunden också för de starka miljöerna. Dessa individer behöver få bästa möjliga förutsättningar för sin verksamhet inte minst när det gäller långsiktig finansiering Att rekrytera forskare som håller en hög internationell nivå är enligt regeringens mening ytterligare en viktig åtgärd för att kunna utveckla svensk forskning. De bör då kunna ges goda villkor för att vidareutveckla sin forskning i . Därutöver krävs det att kan locka med attraktiva forskningsmiljöer. Goda villkor för forskare Forskarkarriären måste vara attraktiv om ska vara en framstående forskningsnation, eftersom möjligheterna till framgång för svensk forskning till stor del beror på vår förmåga att attrahera, behålla och utveckla de bäst lämpade individerna från både och övriga delar av världen. Universitet och högskolor måste kunna erbjuda goda villkor för att förmå de bästa studenterna att efter utbildning på grundnivå och avancerad nivå fortsätta sin utbildning på forskarnivå. också underlätta för de bästa forskarna att såväl stanna inom som återvända till universitet och högskolor. De som väljer att fortsätta en forskarkarriär ska veta att det finns möjligheter till en tillsvidareanställning om de presterar bra forskning. balansgång mellan trygghet för forskaren och behovet av att kunna fatta strategiska beslut i den dynamiska verksamhet som forskningen utgör. De ökade direkta anslagen till universitet och högskolor som Prop. 2012/13:30 presenteras i denna proposition och i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) innebär bättre förutsättningar för universitet och högskolor att kunna erbjuda goda villkor, exempelvis genom utvecklingsmöjligheter och karriärvägar. Goda villkor handlar bl.a. om de studiesociala villkoren under forskarutbildningen. Forskarkarriären får inte i realiteten vara begränsad till människor i en viss livssituation. Trygga villkor under forskarutbildningen gör den mer attraktiv och förbättrar förutsättningarna för doktorander att slutföra utbildningen. Vidare handlar goda villkor om att veta att det finns goda möjligheter till anställning efter disputationen, liksom till tillsvidareanställning efter s.k. postdoktorala- och meriteringsanställningar för dem som är kompetenta och presterar forskning av hög kvalitet. Sådana anställningar ska beslutas efter noggrann bedömning av individens kvalifikationer. Det hittillsvarande systemet med upprepade tidsbegränsade anställningar har medverkat till att göra forskarbanan osäker och får många att välja en karriär på annat håll. Goda villkor för forskare handlar dessutom om att ha tillgång till de verktyg som behövs för forskningen, dvs. Det kan vara alltifrån biblioteksresurser eller ett välutrustat laboratorium till att få tillträde till internationella forskningsanläggningar. genomförs också flera stora infrastruktursatsningar i . Den europeiska spallationskällan (European Spallation Source, ESS) som byggs utanför är det främsta exemplet. ESS innebär omfattande investeringar från framför allt svensk sida, men också från och ett stort antal andra europeiska länder. Projektet kommer att få stor betydelse för forskning inom ett antal olika områden. Regeringen presenterar i propositionen satsningar på ESS och annan infrastruktur för att förbättra villkoren för forskningen inom ett flertal områden. 4.2.4Insatser för näringsliv och samhälle Regeringen presenterar i denna proposition ett antal åtgärder för att ytterligare stärka förutsättningarna för innovation och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Regeringen vill lyfta fram forskning inom några områden av särskild nytta för samhälle och näringsliv. Bland annat handlar det om områden där det finns angelägna samhällsbehov och där forskningen kan vara ett redskap för att hantera globala samhällsutmaningar och förbättra människors liv. Satsningar kan också behöva göras för att höja kvaliteten inom områden av strategisk betydelse för näringslivets och samhällets utveckling. Särskilda satsningar kan tillgodose näringslivets behov av ny kunskap för att följa och leda utvecklingen och stärka sin konkurrenskraft på globala marknader genom ökat kunskapsinnehåll i varor och tjänster samt förbättrade processer. De kan också vidareutveckla annan verksamhet, t.ex. att höja kvaliteten i välfärden. Forskningssatsningar bidrar också till att öka personalens kunskaper och kompetens såväl inom samhället som inom näringslivet. 2012/13:30 I den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) pekades ett antal s.k. strategiska forskningsområden ut, och resurser har avsatts för långsiktig forskning inom dessa områden. Det är områden inom vilka det utöver forskning av hög internationell klass finns viktiga behov inom samhälle och näringsliv som forskningen kan medverka till att lösa. Det finns anledning att gå vidare med insatser inom fler områden där forskningen enligt regeringens mening kan vara av särskild betydelse för samhället och näringslivet. Det är områden där det bedöms finnas ett långsiktigt behov hos samhälle och näringsliv av tillgång till hög kompetens och där svensk forskning håller hög kvalitet. Därför beskrivs i denna proposition ytterligare områden där riktade satsningar görs på långsiktig forskning och kunskapsuppbyggnad för näringsliv och samhälle: bl.a. gruv-, mineral- och stålforskning, forskning om skogsråvaror och biomassa samt forskning om hållbart samhällsbyggande. Avsikten är att medel ska fördelas långsiktigt till forskning av hög vetenskaplig kvalitet, som beaktar näringslivets och offentlig sektors behov av långsiktig kompetensuppbyggnad. Därigenom främjas kraftfulla forskningsmiljöer. Forskningen bör ske i samverkan med företrädare för externa aktörer som också bör medverka med finansiering. Därutöver lyfts forskning inom några andra områden, som också är av betydelse för samhället och näringslivet, fram. Förutsättningarna för att kunna bidra till att möta de globala samhällsutmaningarna behöver förbättras i . Att finna lösningar på dessa utmaningar kan bidra till tillväxt och nya arbetstillfällen. Med ett nytt instrument, strategiska innovationsområden, kan grunden läggas för utveckling av nya långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet och högskolor, industriforskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor, civilsamhälle och andra aktörer för att möta samhällsutmaningar. I denna proposition uppmärksammas livsvetenskap särskilt, ett område som är av stor betydelse för som ett högteknologiskt land och för bidrag till att finna lösningar på globala problem inom bl.a. hälsoområdet. Forskningen inom livsvetenskap håller hög kvalitet, som företag inom området står för en stor del av svenska exportframgångar. Därför presenterar regeringen satsningar för att ytterligare stärka förutsättningarna för forskning inom livsvetenskap. står, liksom de flesta andra länder i , inför en stor demografisk utmaning att anpassa samhället till en allt äldre befolkning. Det innebär stora utmaningar för hälsa och välfärd samt samhälls- och arbetsliv. Forskning behövs för att främja hälsa och livskvalitet, ett aktivt och hälsosamt åldrande med goda förutsättningar att arbeta högre upp i åldrarna samt en kunskapsbaserad vård och omsorg. Forskningssatsningar görs på infektion och antibiotika, åldrande och hälsa, forskning om läkemedelsutveckling, vårdforskning, klinisk behandlingsforskning och ett nytt processutveckling och katalys. Vidare görs en satsning på det nationella centrat för livsvetenskaplig forskning, SciLifeLab. Förutom den stora betydelse som många forskningsresultat har för människors hälsa och välbefinnande kan forskning ge värdefulla bidrag till utvecklingen av offentligt finansierade verksamheter som bedrivs Prop. 2012/13:30 effektivt. Viktigt att betona är att den forskning som kan betraktas som angelägen för näringsliv och samhälle inte är begränsad till forskning inom medicin, naturvetenskap och teknik. Forskningen inom humaniora och samhällsvetenskap bidrar med nödvändiga kunskaper och insikter som har betydelse för såväl enskilda människor som näringslivet och samhället i stort. Den är av stor nytta för samhällsutvecklingen och näringslivets konkurrenskraft i utvecklingen av varor, tjänster och processer. Det handlar om att få större insikt i politiska skeenden, att öka den kulturella förståelsen och att känna till vår historia för att förstå vår samtid. I ett komplext och mångkulturellt samhälle krävs det ny kunskap och förståelse om oss själva och vår omvärld. Regeringen vill också understryka att forskning ger bidrag till näringsliv och samhälle inte bara genom forskning som sådan, utan också genom utbildning vid universitet och högskolor. Utbildning i sin tur gagnar forskning genom stimulerande möten mellan forskare och studenter. 4.2.5 Ökat nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap Avgörande för tillväxt och välfärd och en hållbar samhällsutveckling, såväl i som globalt, är att forskningsbaserad kunskap kommer samhället till nytta, eftersom sådan kunskap utgör nyckeln till en stärkt Det gäller oavsett om kunskapens ursprung är nyfikenhetsdriven forskning eller behovsmotiverad forskning. De satsningar som har beskrivits i föregående avsnitt genomförs för att möta några av de behov som finns i samhälle och näringsliv. satsningar på forskning som är efterfrågad i samhälle och näringsliv behövs också redskap för att främja nyttiggörande av forskningsbaserad För att uppnå detta syfte är det viktigt att det finns ändamålsenliga incitament, strukturer och redskap för nyttiggörande. Nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap är inte en enkelriktad process där forskningens frågeställningar utformas avskärmade från Det är en interaktiv process där forskare ges en god inblick i frågeställningar som är viktiga inom företag och för offentlig verksamhet, vilket skapar bättre kunskap om problembilden och större förståelse för vad som är möjligt att genomföra. forskningens kvalitet och relevans. För att forskningsbaserad kunskap från universitet och högskolor effektivt ska kunna bidra till en hållbar samhällsutveckling och globala konkurrenskraft behöver olika intressenter samverka i kunskapsutvecklingen och nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap för att utifrån sina roller och sin kompetens tillsammans skapa nytta. För att främja ett ökat nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap är det viktigt att det finns ändamålsenliga incitament, strukturer och redskap för att omsätta forskningsresultat i praktiskt arbete. universitet och högskolor med statlig huvudman ingår det i deras uppgift att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Detta föreskrivs i högskolelagen (1992:1434), som I detta bör även ingå ett ansvar för att sprida kunskap om den forskning som bedrivs till en bredare allmänhet. Regeringen presenterar i denna proposition ett antal åtgärder för att ytterligare stärka förutsättningarna för universitet och högskolor att ta ansvar för sin uppgift och att verka för nyttiggörande av forsknings- Ett redskap för att nå en ökad samverkan och ett ökat nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap är de innovationsstödjande verksamheter som bedrivs vid de holdingbolag som är knutna till universitet och högskolor Dessa hjälper den enskilde forskaren att omvandla sina resultat till kommersiellt gångbara produkter och processer, och kan också bidra i det strategiska arbetet på lärosätet med nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. verksamheternas roll bör enligt regeringens mening utvecklas och även stärka länkarna till de offentliga kapitalförsörjningsaktörerna för att skapa ett effektivt system för kommersialisering. personrörligheten mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, företag, offentlig sektor och civilsamhället av stor betydelse för kunskapsöverföring och nyttiggörande. En annan aktör som bidrar till ett ökat nyttiggörande av forsknings- baserad kunskap är industriforskningsinstitut som samarbetar med både näringslivet och universitet och högskolor. Dessa institut utgör en resurs för forskning och utveckling både för offentlig sektor och för näringslivet, inte minst för små och medelstora företag. forskningsinstituten kan snabbt bidra till att omsätta forskningsbaserad kunskap i nya lösningar och affärsmodeller. tillgång till och förmåga att tillgodogöra sig forskningsbaserad kunskap. Industriforskningsinstitutens resurser ökade i samband med den förra forsknings- och innovationspropositionen, och instituten bör stärkas Även test- och demonstrationsanläggningar är viktiga för ett ökat nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. anläggningar skapas möjligheter för olika aktörer, alltifrån universitet och högskolor till företag, att utveckla produkter och processer i samverkan med potentiella kunder och användare. Särskilt för små och medelstora företag, som har begränsade möjligheter att skapa egna testanläggningar, är test- och demonstrationsanläggningar en viktig För ett ökat nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap krävs det goda ramvillkor för innovation, t.ex. en ökad kunskap om immaterial- rätten och hur immateriella tillgångar strategiskt bör hanteras. ramvillkor omfattar även frågor om skattesystemets utformning och konkurrenslagstiftning, som är områden inom vilka det inte presenteras någon bedömning i denna proposition, men som också ingår i innovationspolitiken och som behandlas i den nationella innovations- Ett ökat nyttiggörande handlar också om att forskningsbaserad kunskap ska användas i olika privata baserad kunskap kan t.ex. bidra till förbättrad hälso- och sjukvård, ett Prop. 2012/13:30 hållbart arbetsliv och ett välfungerande utbildningsväsende som hjälper elever och studenter att nå så långt som möjligt. 4.3Insatser för som framstående forskningsnation De satsningar som beskrivs i denna forsknings- och innovationsproposition har de utgångspunkter som har beskrivits ovan. Satsningarna utgör ytterligare steg mot att stärka svensk forsknings konkurrenskraft och är en fortsättning på den nivåökning av resurser som beskrevs i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). Nivåökningen till 2016 om som presenteras i de följande avsnitten bör fördelas enligt tabell 4.1. Satsningar i denna proposition jämfört med (mnkr) Gruv-, mineral-, stålforskning Evidensbaserad skola, förskola Internationell ekonomi () Test- och demonstrationsanläggn. Formas inkl. för SIO SciLifeLab Science for Life Laboratory, ESS Den europeiska spallationskällan, synkrotronljusanläggningen , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, för arbetsliv och socialvetenskap, , ITER Den internationella termonukleära experimentreaktorn. 5 Kvalitet och omfattning av svensk Prop. 2012/13:30 forskning och forskningsbaserad innovation inklusive internationella jämförelser Investeringar i ny kunskap och goda förutsättningar för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap är avgörande för samhällets utveckling.