prop · H0031d35 · 2012-09-20 00:00:00 — har egen utlandsrepresentation på drygt 60 orter i 4.4.1Handels- och investeringsfrämjande över 50 länder. I länder där saknar Handels- och investeringsfrämjandet syftar till att förbättra förutsättningarna för svenska företag att ta tillvara de möjligheter som globaliseringen ger. Handelsministern fastlade 2010 en vision om att fördubbla exporten till 2015, och ett program för exportvisionen har utarbetats. Arbetet med att genomföra denna vision vägleder många av insatserna inom verksamhetsområdena, inte minst handels- och investeringsfrämjandet med fokus på ett bättre utnyttjande av exportresurserna hemmavid. kontor företräds man av ett exportrådskontor i ett näraliggande land. har även nationell närvaro i genom 25 regionala exportrådgivare (). verksamhet delas in i fem områden: grundläggande exportservice, kompetensutveckling för företag, riktade insatser för internationellt affärsfrämjande, särskilda riktade exportfrämjande åtgärder och företagsspecifik affärsutveckling. har samtliga småföretagstjänster samlats under ett Småföretagsprogram. Den grundläggande exportservicen avser bl.a. information till svenska företag som i huvudsak finansieras med statliga medel och är kostnadsfri för företagen. Den riktar sig särskilt till små och medelstora företag. Viktiga aktiviteter har varit att fortsätta utvecklingen av elektroniska verktyg för exportfrämjandet. Kompetensutveckling för företag innebär framför allt regional exportrådgivning i till småföretag. De regionala exportrådgivarna täcker samtliga län, och verksamheten har förstärkts . För att effektivisera arbetet har affärsmetodiken Steps to Export vidareutvecklats. nådde genom de regionala exportrådgivarna cirka 1 600 företag för personlig kontakt, varav 900 företagskontakter ledde till fördjupad rådgivning kring internationalisering. Inom området riktade insatser för internationellt affärsfrämjande har inom sitt statliga uppdrag genomfört en rad aktiviteter för att främja i första hand små och medelstora företags exportmöjligheter. Det har skett på ett flertal marknader, bl.a. gemensamma satsningar inom affärssektorer där står starkt och tjänsten Affärschans till småföretag. inrättade 2011 sju affärsområden: hälso- och sjukvård, energi- och miljöteknik, transportsystem, tillverkande industrier, ICT, livsmedel och säkerhet. gav regeringen i uppdrag att tillsammans med Swecare genomföra en särskild marknads- och branschanalys samt att vidareutveckla kommunikationsplattformen för vård och omsorg, Symbio Care. Kommunikationsplattformen SymbioCity, som konceptutvecklas och förvaltas av , används numera i all marknadsföring av svensk miljöteknik med offentliga medel. Regeringen har genom projektet , där har en operativ roll, fortsatt att vidareutveckla arbetet med att bättre tillvarata den resurs som utgörs av svenska företagare med utländsk bakgrund eller utländsk kompetens, vilka har unika kunskaper om affärskultur, politik, religion och språk samt kontakt med de länder som de har varit bosatta i. Genom en överenskommelse mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna görs under 20112014 en särskild satsning på riktade exportfrämjande åtgärder genom . Den inriktas på att främja exporten i små och medelstora företag, att främja handeln med BRIC-länderna (, , , ) och samt på viktiga framtidsbranscher. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ett utökat erbjudande till små och medelstora företag avseende bl.a. regional exportrådgivning och affärsinriktade främjande- och marknadsaktiviteter med särskild inriktning på tillväxtländer samt vidareutveckling av . beslutade regeringen att skulle delta i världsutställningen i Yeosu i . Utställningen med det övergripande temat The Living and , ägde rum den 12 maj12 augusti. Omkring 100 länder deltog med egna paviljonger. hade regeringens uppdrag att planera och genomföra det svenska deltagandet. erbjuder även företagsspecifik affärsutveckling, vilket innebär skräddarsydda konsulttjänster som helt finansieras av företagen. genomförde 2 433 konsultuppdrag för såväl små och medelstora som stora företag. och har utvecklat ett samarbetskoncept för att kunna erbjuda en mer komplett service genom att samarbeta kring internationalisering av svenska företag. Dessa och andra myndigheter och organisationer har ett samarbete för att ytterligare tydliggöra sina roller gentemot företagen. Processen att utöka samarbetet mellan aktörerna har bl.a. konkretiserats i det s.k. Exportlånet för att främja små och medelstora företags export, se nedan Exportfinansiering, och i den s.k. Internationaliseringsguiden. arbetade med projektförberedande och -understödjande insatser i och EU:s östra närområde. Utifrån tillväxt- och utvecklingsländernas intresse för hållbara och miljövänliga infrastrukturinvesteringar och svenska företagsintressen initierades insatser inom energi och vatten i och . Vidare genomfördes insatser för att öka upphandlingen av svenska varor och tjänster i de multilaterala systemen såsom FN, samt afrikanska, asiatiska och interamerikanska utvecklingsbankerna m.fl. En riktad insats i bidrog till svenska företags möjligheter att delta i återuppbyggnaden efter jordbävningen. har utvecklat en modell som fångar upp och koordinerar konkurrensfördelar i den svenska resursbasen, som kan matchas med utländska intressen för infrastrukturutveckling av olika slag, s.k. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Modellen riktar sig mot nyckelpersoner i beslutsfattande positioner i offentlig förvaltning och syftar till kunskaps- och tekniköverföring med utgångspunkt från svenska innovationer och erfarenheter. De fleråriga programmen, med fokus på vatten- och avloppsrening samt energieffektivisering i , fortsatte och ett program med fokus på energi i påbörjades i södra . En intern översyn av verksamhet har genomförts i syfte att anpassa verksamheten till nya förutsättningar, krav och målsättningar; en omställning av verksamheten genomförs 20122014. De näringslivs- och Sverigefrämjande aktiviteter som svenska ambassader och generalkonsulat har genomfört 2011 och tillsammans med framför allt , Invest (Myndigheten för utländska investeringar i ), svenska företag, regionala aktörer samt lokala partners i anställningslandet m.fl. har inneburit goda möjligheter för exponering på olika marknader. Det gäller framför allt inom områden som miljö, klimat, energi, kreativa näringar och särskilda handelspolitiska frågeställningar. Som ett led i handelsministerns exportvision har en främjarkalender tagits fram för att ge ökad uppmärksamhet åt fem kreativa näringar musik, mat, film, mode och litteratur. Främjarkalendern ska vara en vägledning för utlandsmyndigheterna. Många av aktiviteterna kombinerar främjande av Sverigebilden och affärsfrämjande. Främjandeaktiviteterna har kompletterat en omfattande basverksamhet på främjandeområdet, bl.a. ett aktivt arbete med handelsfrågor inklusive handelshinder. Utlandsmyndigheterna arbetar efter en samlad främjandeplan för varje land som sträcker sig och som omfattar både handels- och investeringsfrämjande och Sverigeinformation. De svenska honorärkonsulerna har liksom föregående år varit en resurs för den Sverigefrämjande verksamheten i utlandet. Samspelet mellan främjandets aktörer när det gäller profileringen av i utlandet har stärkts ytterligare inom ramen för i utlandet (NSU). Nämnden har fått i uppdrag att utarbeta en strategi för Sverigebilden. beslutade att genomföra en översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och Översynen resulterade i ett förslag om en gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande. I propositionen Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande (prop. 2011/12:92) föreslog regeringen att uppgiften att bedriva statligt finansierat investeringsfrämjande inordnas i exportråd och att Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) avvecklas. Regeringen har därefter uppdragit åt exportråd respektive Myndigheten för utländska investeringar i att förbereda och genomföra förändringen med förbehåll för godkännande. beslutade i enlighet med propositionen (prop. 2011/12:92, bet. 2011/12:NU23, rskr. 2011/12:265). Genom att erbjuda marknadskompletterande exportkredit- och investeringsgarantier ger () verksamhet svenskt näringsliv goda konkurrensförutsättningar på de internationella marknaderna. Verksamheten ska bedrivas så att den är självbärande . EKN har upplevt en kraftigt ökad efterfrågan på garantier, bl.a. till följd av finanskrisen, som begränsade riskkapaciteten på den privata marknaden. Den ökade efterfrågan har i lika hög grad gällt från stora som små och medelstora företag. För att underlätta kreditgivningen till svenska exportföretag beslutade att höja EKN:s exportkreditgarantiram från till och till . behölls exportkreditgarantiramen på samma nivå. Investeringsgarantiramen om har inte ändrats och behölls på samma nivå 2012. EKN lämnade 2011 garantier till ett värde av samt garantiofferter till ett värde av . Motsvarande siffror 2010 var för garantier och för garantiofferter. Garantierna avsåg garantier för affärer i 126 länder (2010: 147). EKN noterade 51 nya kunder 2011 (2010: 124), varav 46 var små och medelstora företag (2010: 104). garanterade EKN exportaffärer till ett värde av 26 miljarder kronor och ställde ut garantiofferter till ett värde av , vilket är en minskning med respektive en ökning jämfört med . EKN noterade 22 nya kunder , varav 19 var mindre företag. Bortsett , då en tillfällig lösning med rörelsekreditgarantier till stora företag med anledning av den finansiella krisen fortfarande gällde, uppnådde EKN 2011 sin högsta garantivolym under ett enskilt år med garantier för 1 458 affärer, omfattande . Totalt uppgick EKN:s utnyttjande av exportkreditgarantiramen per till (2010: ). Ramutnyttjandet per hade minskat till , varav var garantier. Investeringsgarantiramen utnyttjades med . För genomförde EKN med anledning av den nya budgetlagen en förändring i sin redovisning av den oförväntade risken i engagemanget och fordringsvärdet. Ändringen innebär att avsättningar för förändringar i dessa risker inte längre görs över resultaträkningen. Den oförväntade risken beräknas med anledning av att en stor del av EKN:s engagemang är koncentrerad till ett begränsat antal länder och motparter och att skadefall på just dessa kan ge ett avsevärt mer negativt utfall än det normalt förväntade. Med den ändrade redovisningen uppgick EKN:s resultat 2011 till (2010: tidigare rapporterad förlust om innebär vinst med efter ändrade redovisningsprinciper av koncentrationsrisken). redovisade EKN ett överskott på (: överskott på enligt den förändrade redovisningsprincipen). Det förbättrade resultatet förklaras i allt väsentligt av fortsatt höga premieintäkter och låga skadekostnader samt god avkastning i finansförvaltningen. Myndighetskapitalet uppgick till (2010: ) och till per . De små och medelstora företagens ansökningar minskade 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Av de sökande företagen var 35 nya kunder hos EKN. Offertvolymen ökade med . Det s.k. Exportlånet till små och medelstora företag som introducerades är ett resultat av samarbetet mellan EKN, , Aktiebolaget (), och , liksom den gemensamma webbportalen Internationaliseringsguiden som lanserades 2008 för att underlätta för företag att hitta rätt kontakt. beviljades lån för sammanlagt . EKN och samarbetar i flera regioner i . EKN har samverkat med andra exportfrämjande organisationer och deltagit i seminarier arrangerade av t.ex. , handelskammare, svenska ambassader, och underleverantörernas exportorganisation . EKN har inlett ett givande samarbete med och Aktiebolaget () inom specifika sektorer. Organisationerna presenteras tillsammans och informerar presumtiva köpare av svensk export om vad kan erbjuda sina exportörer i form av stödjande insatser. har tillsammans med , , och tagit initiativ till ett utbildningssamarbete med i . Aktiebolaget () erbjuder som marknadskompletterande aktör långfristiga exportkrediter, företagskrediter med långfristig löptid med direkt koppling till exportverksamhet, projektfinansiering och rådgivning vid internationella upphandlingar till svensk exportnäring. På så sätt bidrar SEK till att stärka det svenska näringslivets internationalisering och konkurrenskraft. Därutöver administrerar SEK det statsstödda exportkreditsystemet, det så kallade CIRR- systemet (Commercial Interest Reference Rate), som baseras på avseende statsstödd exportkredit. lämnade SEK nya kundfinansieringar på , varav utgjorde utlåning till exportföretag. Nyutlåningen till svenska exportföretag uppgick till och bestod av både direktutlåning till svenska exportföretag (8,) och exportkrediter till köparna av svenska varor och tjänster (20,3 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 miljarder kronor). beslutade om en uppdaterad ägaranvisning som också ersätter det tidigare avtalet mellan staten och Aktiebolaget avseende de statsstödda exportkrediterna. Årsstämman beslutade även om nya ekonomiska mål för bolaget. Rörelseresultatet var 1 2011 och . SEK:s resultat efter skatt var 1 2011 och . SEK hade en kärnprimärkapitaltäckningsgrad på . Systemet med statsstödda exportkrediter gav 2011 ett överskott på (jämfört med ett underskott på 2010). gav ett överskott på . Systemet med statsstödda exportkrediter är mycket beroende av världsmarknadsläget och utvecklingen av räntorna på världsmarknaden. och kännetecknades marknaderna av oro och osäkerhet och påverkades av krisen i och andra länder. Flera stora ekonomier och finansiella institutioner har fått sitt ratingbetyg sänkt. För att motverka finanskrisens effekter på företagens möjligheter att finansiera exportaffärer beslutade regeringen och att öka kapaciteten hos SEK att finansiera exportkrediter av svenskt intresse. Det skedde genom ett kapitaltillskott som ökade bolagets förmåga att finansiera affärer som privata banker tidigare skulle ha tagit hand om (prop. 2008/09:73). För att ytterligare stärka bolagets upplåningskapacitet skapades genom beslut (prop. 2008/09:86, bet. 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125) en möjlighet att mot marknadsmässiga villkor ta upp lån i (Riksgälden) och att erhålla statliga garantier för upplåning upp till högst . Åtgärderna har förlängts till att gälla även , med ändringen att SEK:s s.k. kreditgaranti för att erhålla statliga garantier för upplåning sänktes till . Låneramen hos Riksgälden, motsvarande , behölls oförändrad. EKN och SEK följer gemensamma riktlinjer för statlig exportfinansiering rörande miljöfrågor/social hänsyn, korruptionsfrågor och långsiktigt hållbar långivning till fattiga Arbetet med att uppdatera avseende hänsyn till miljö, sociala frågor och mänskliga rättigheter, Common Approaches, slutfördes . EKN har 2011 antagit en ny policy för socialt ansvarstagande och mänskliga rättigheter. har varit pådrivande när det gäller att utöka de gemensamma riktlinjerna inom avseende miljöhänsyn, korruption, sociala och mänskliga rättigheter, klimathänsyn och en hållbar utlåning till låginkomstländer. Diskussionerna inom om en ny sektorsöverenskommelse för förnybar energi och vattenprojekt pågår. Ansträngningarna fortsatte med dialog om OECD-reglerna med länder utanför OECD-kretsen. Stort fokus låg på statsstödda exportfinansiering och på att försöka få att implementera kring statsstödd exportfinansiering. Investeringsfrämjandet bidrar till att attrahera utländska direktinvesteringar till . har betydelsen av utländska investeringar ökat. Den globala tillväxten drivs i allt större omfattning av de nya tillväxtmarknaderna i , , och . Globaliseringen innebär att nya aktörer som tillväxtländer, t.ex. , och , börjar bli betydelsefulla investerare. Huvudaktör i investeringsfrämjandet har varit Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ), som aktivt verkar för att utländska företag investerar eller samverkar med svenska företag och regioner för att få till stånd investeringar i . Som nämnts under avsnittet om Exportfrämjande har regeringen i propositionen Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande (prop. 2011/12:92) föreslagit att uppgiften att bedriva statligt finansierat investeringsfrämjande inordnas i exportråd och att Myndigheten för utländska investeringar i avvecklas. Regeringen har därefter uppdragit åt exportråd respektive Myndigheten för utländska investeringar i att förbereda och genomföra förändringen med förbehåll för godkännande. beslutade i enlighet med propositionen Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande (prop. 2011/12:92, bet. 2011/12:NU23, rskr. 2011/12:265). Myndigheten har kontor i (), (), (), (med filialkontor i ) samt i São . Invest har dessutom ett visst samarbete med ett 40-tal utlandsmyndigheter och med samt genom samarbetsavtal med 18 regionala partners. och tillhandahöll myndigheten liksom tidigare tjänster och informationsmaterial, besvarade förfrågningar från utländska investerare eller företag samt hjälpte dessa att kostnadsfritt etablera kontakter med relevanta aktörer. Invest har marknadsfört spetskompetens i sektorer som kan erbjuda attraktiva investeringsmöjligheter för utländska företag. Myndigheten har tillsammans med andra aktörer bedrivit projekt inom områden där har särskilda förutsättningar, bl.a. ICT, Life Science, Materials Science och Cleantech. Myndigheten tillämpar ett nytt styr- och utvärderingssystem för de investeringar som man medverkar till. Systemet är tänkt att stödja Invest förflyttning mot kvalitativa mål, i syfte att effektivare bidra till svensk tillväxt och konkurrenskraft. Insatser inom andra verksamhets- och utgiftsområden Ett flertal offentliga och privata aktörer, både nationella och regionala, är verksamma inom företags- och näringslivsutveckling där internationalisering utgör en viktig aspekt. och Invest samarbetar med dessa inom sina respektive verksamhetsfält, t.ex. , , Verket för innovationssystem (), , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), Swecare, aktörer med ansvar för regional tillväxt i länen och handelskamrar. lanserades regeringens strategi för utveckling och export av miljöteknik 20112014 (Miljöteknikstrategin), som har utarbetats i samarbete mellan Närings-, Utrikes- och Miljödepartementen. Regeringen har genom strategin, som genomförs i samarbete mellan berörda departement, tagit ett samlat grepp för att stödja utveckling och skapa goda förutsättningar för export av svensk miljöteknik från forskning och utveckling via hemmamarknad till export. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 2011 att , sammanlagt , ska avsättas inom utgiftsområde 24 Näringsliv för insatser inom miljöteknik . Inom ramen för strategin genomförde 2011 och särskilda insatser för att främja export av svensk miljöteknik och förnybar energi i bl.a. , (), och på tillväxtmarknader samt medverkade till att svensk miljöteknik presenterades vid och andra internationella mötestillfällen. Målgruppen för de särskilda insatserna är i första hand små och medelstora företag. Det program som Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) bedriver på miljöområdet, Cleantech, är också en insats inom strategin. Inom ramen för strategin finansieras även insatser avseende hållbart stadsbyggande och miljötekniksamarbete inom ramen för det avtal som tecknades mellan och vid statsministerns besök i . utsåg regeringen en särskild samordnare inom för miljö- och energitekniksamarbetet med (MTK). Den särskilda samordnarens arbete utvärderades och visade ett gott resultat. Regeringen beslutade att förlänga och bredda samordnarens uppdrag med inriktning på miljötekniksamarbete med såväl och som med . Verksamheten bytte 2011 namn till internationella miljötekniksamordning (IMT). Med finansiering från utgiftsområde 23, Areella näringar, landsbygd och livsmedel, genomför särskilda insatser för främjande av export av svenska förädlade livsmedel. Målgruppen är i första hand små och medelstora livsmedelsföretag. En särskild satsning för att lyfta fram det svenska köket, både nationellt och internationellt, lanserades 2008 av Landsbygdsdepartementet genom projektet det nya matlandet. I projektet deltar flera departement, myndigheter och organisationer. tar en mycket aktiv del i arbetet och genomför särskilda insatser inom ramen för Sverigefrämjandet. I internationella utvecklingssamarbete spelar ömsesidigheten i handeln en viktig roll. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 står i centrum i de pågående WTO-förhand- lingarna. Trade vid hjälper till att lösa de hinder som exportörer från utvecklingsländer kan möta på den svenska marknaden. Med finansiering från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd har särskilda insatser genomförts inom vid i syfte att bidra till utveckling i samarbetsländerna. Insatserna koncentreras främst till samarbetsländernas behov av projektutveckling för skräddarsydda systemlösningar inom till exempel miljö- och energiområdet. fortsatte det samarbete med med inriktning på utbildningsinsatser i vattensektorn, som inleddes inom ramen för . Arbetet leds operativt av som samarbetar med (). Ett Academy-program med inriktning på energi, , påbörjades i södra . har väl uppfyllt de målsättningar som och regeringen fastställt för dess verksamhet genom det statliga uppdraget . Små och medelstora företag har fått tillgång till grundläggande exportservice, kompetensutveckling och rådgivning, till exempel genom de regionala exportrådgivarna. Räckvidden för exportfrämjandet utomlands har ökat som tillgängligheten till exportrådgivning i och kompetensutvecklingen för små och medelstora företag har utökats, vilket har inneburit bättre möjligheter för dessa företag att få stöd i sitt agerande på internationella marknader. Den särskilda satsningen på riktade exportfrämjande åtgärder, som har överenskommits mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna (se sid. 91) för 20112014, har inneburit att den regionala exportrådgivningen kan förstärkas, liksom insatserna för små och medelstora företag på tillväxtmarknader och andra prioriterade länder och inom framtidsbranscher samt att kan vidareutvecklas. Den finansiella och ekonomiska krisen har påverkat arbete och resultat vad avser den företagsfinansierade verksamheten. Samarbetet mellan myndigheter, organisa- tioner och regionala aktörer som arbetar med företags- och näringslivsutveckling samt främjande har väsentligt vidareutvecklats och förbättrats i viktiga hänseenden. Regeringens satsning på kommunikationsplattformarna SymbioCity och SymbioCare har inneburit att marknadsföringen av svensk miljöteknik och svensk hälso- och sjukvård i utlandet har samordnats och blivit alltmer tydligare för såväl utländska intressenter som för svenska företag. axlar inom ramen för sitt statliga uppdrag förvaltningen och vidareutvecklingen av koncepten. har genom att marknadsföra svenska lösningar inom t.ex. infrastruktur (vatten, avlopp, energi, transport, telekommunikation), miljöteknik och hälso- och sjukvård bidragit till ökad export till nya marknader i utvecklingsländer med hög tillväxt. Detta bedöms bli allt viktigare i ett läge där traditionella exportmarknader genomgår en period av ekonomisk stagnation. Som nämnts tidigare (sid. 92) har, mot bakgrund av dessa nya förutsättningar, en intern översyn av verksamheten genomförts . De s.k. Academy-programmen för kunskaps- och tekniköverföring med utgångspunkt i svenska erfarenheter av hållbar infrastrukturutveckling har bidragit till nya affärsmöjligheter för svenska företag. De svenska utlandsmyndigheterna har bidragit till att främja svenska ekonomiska intressen och svenska företags affärsmöjligheter i utlandet genom en löpande basverksamhet och särskilda aktiviteter i samverkan med framför allt och deltagande företag. Ett aktivt arbete för att hjälpa svenska företag att lösa handelshinder innebär förbättrade möjligheter att genomföra affärer.