prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — I diagram 3.8 redovisas den genomsnittliga månadslönen för olika sektorer på arbetsmarknaden . Den genomsnittliga månadslönen i staten uppgick till . Medellönen på arbetsmarknaden totalt var 29 000 kronor7. Diagram 3.8 Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden träffar som arbetsgivarpart avtal på statens vägnar med de fackliga parterna (OFR/S, P, O), Akademikers (Saco-S) samt Facket för service och kommunikation (). Gällande ramavtal om löner m.m. för arbetstagare i staten avser perioden (RALS 20102012) vad gäller och /S, P,O. Avtalet med Saco-S (RALS 2010-T) är inte tidsbegränsat och gäller fr.o.m. tills vidare. har tagit fram uppgifter om den kollektiva löneutvecklingen 19972011 kopplat till årstakt, se tabell 3.10. 7Alla tjänsters heltidslöner summeras och divideras med antalet tjänster. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Tabell 3.10 Nominell och real löneutveckling i statlig sektor, 19972010 -0,1 -0,3 1Förändringen är beräknad som förändring i årsmedeltal. 2RALS: Ramavtal om löner m.m. för arbetstagare i staten. Utvecklingen av genomsnittliga löner Löneutvecklingstakten inom det statliga området har förhållandevis väl följt utvecklingen på arbetsmarknaden i övrigt, enligt jämförande statistik från tiden efter ramanslagsreformen. uppgick löneutvecklingen inom landstingen till , inom den statliga sektorn till och inom den privata sektorn till . var löneutvecklingen inom den kommunala sektorn . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Diagram 3.9 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden 19942011 Anm. Uppgifterna avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män Regeringens mål är att löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. Som underlag för uppföljningen används partsgemensam statlig förhandlingsstatistik. var statsanställda kvinnors genomsnittslön totalt sett lägre än statsanställda mäns genomsnittslön (se diagram 3.9). var motsvarande löneskillnad . Skillnaden har minskat successivt och trenden mot en minskad löneskillnad fortsatt. var löneskillnaden och som mest sedan mätningen inleddes var den 2001. Diagram 3.10 Löneskillnader mellan kvinnor och män i staten uppdelat på förklaringsfaktorer 20012011 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Källa: . Stora delar av löneskillnaden beror på att fler kvinnor än män arbetar deltid, arbetets svårighetsgrad och innehåll samt att fler män än kvinnor är chefer. Vidare påverkar det att arbetsinnehåll och löner ser olika ut hos olika myndigheter. Det finns också skillnader när det gäller utbildning, erfarenhet och i vilken region den anställde arbetar. Den s.k. oförklarade löneskillnaden Den löneskillnad som slutligen blir kvar, den s.k. oförklarade löneskillnaden som inte kan förklaras av den mätbara information som finns tillgänglig i den partsgemensamma statistiken, uppgick till att jämföra med 2010. Den oförklarade löneskillnaden uppgick 20072009 till . Åren 20022003 var den som högst och uppgick då till . Som framgår av diagram 3.10 är det två faktorer som tillsammans står för mer än hälften av den totala löneskillnaden mellan kvinnor och män. Dessa två viktigaste förklaringar är att kvinnor jämfört med män oftare innehar befattningar med en lägre grupperingsnivå8 och att kvinnor i större utsträckning än män arbetar deltid. Skillnader i grupperingsnivå är 2011 fortfarande den viktigaste förklaringsfaktorn, även om den har minskat i betydelse med den ökade andelen chefer på låga grupperingsnivåer främst bland män. Chefsfaktorn har därmed tagit över en del av förklaringsvärdet (plus i förhållande till 2010). Kvinnor och män är nu mer lika fördelade på grupperingsnivå . var det av kvinnorna som arbetade deltid (2010) medan motsvarande andel för männen var (2010). Det bör noteras att av de statsanställda har en heltidsanställning. Bland kvinnorna har en heltidsanställning att jämföra för männen. Den statistiska analys som har gjort visar att den genomsnittliga löneskillnaden nästan helt kan hänföras till mätbara faktorer. 8 Grupperingsnivåerna i BESTA, Befattningsgruppering för statistik, anger arbetsuppgifternas omfång och komplexitet samt det ansvar, den självständighet, de kunskaper och erfarenheter som deras utförande förutsätter. Inom chefskollektivet hos medlemmar har löneskillnaderna mellan kvinnor och män varierat . ökade snittlönen för kvinnliga chefer , medan snittlönen för manliga chefer ökade . var genomsnittslönen högre för manliga chefer än för kvinnliga. visar statistiken att genomsnittslönen för kvinnliga chefer är högre än för manliga. Den nya organisationen inom Försvarsmakten, där personalansvaret delegerats till ca 1 600 i huvudsak manliga befäl i insatsorganisationen 2011, ger härvid genomslag. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Den genomsnittliga löneutvecklingen i årstakt har varit högre för de kvinnliga cheferna än för de manliga. Den uppgår till för de kvinnliga och för de manliga cheferna i staten. Det metodstöd som utvecklats i syfte att stödja lokala parters arbete med att säkerställa att det inte föreligger osakliga löneskillnader implementeras fortlöpande. De utbildningsseminarier som Partsrådet9 erbjudit om metodstöd har varit mycket efterfrågade av både arbetsgivare och fackliga representanter. 9 Rådet för partsgemensamt stöd inom det statliga avtalsområdet. Underbilaga Myndighetschefer och ordförande i styrelsemyndigheter 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Underbilaga Myndighetschefer och ordförande i Ordförande i styrelsemyndigheter per : ................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Regeringen redovisar nedan en sammanställning över myndighetschefer som lyder under regeringen och som anställs genom beslut av regeringen. Sammanställningen redovisar förhållandena per . för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) Forum för levande historia 10 På grund av särskilda bestämmelser ingår inte , och Verket för högskoleservice i sammanställningen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA utvecklingssamarbete (Sadev) för utveckling i staten 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Myndigheten för handikappolitisk samordning Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Myndigheten för radio och tv Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar Myndigheten för utländska investeringar i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ESF-Rådet) Statens museer för världskultur 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Verket för innovationssystem () 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Ordförande i styrelsemyndigheter per Regeringen redovisar nedan en sammanställning över ordförandena i de myndigheter som leds av en styrelse. Sammanställningen redovisar förhållandena per . för arbetsliv och socialvetenskap 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Verket för innovationssystem ()