prop · GZ03140 · 2012-06-13 00:00:00 — 1991 beslutar att helt eller delvis privatisera 35 bildas där staten är delägare och att avveckla Förvaltningsaktiebolaget . verket FFV ombildas till aktiebolag. (FFV). 1982 Svenska Varv rekonstrueras. blir och därmed avskiljs stomkraftnätet och utlandsförbindelser i ett nytt affärsverk Svenska Statens ägarandel i bjuds ut i ett publikt erbju 1984 köper av tvtillverkaren . dande i form av köprätter i kombination med en statsobligation. Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2011 Viktiga händelser och historik blir helt konkurrensutsatt. SAS förvärvar av Linjeflyg och bildar ett helt integrerat inrikesflyg. går i konkurs och förvärvas av staten. bildas för att ta hand om de problemkrediter som uppstått i Nordbanken till följd av finanskrisen. 1993 upphör och myndigheter och verk kan agera fritt på fastig- hetsmarknaden. övertar statens kommersiella fastigheter. och staten kommer överens om att verka för en uppdelning av i två delar. Staten blir huvudägare i , inriktat på läkemedel, och blir huvudägare i AB som verkar inom branscherna för livsmedel, tobak med mera. Regeringen säljer av statens aktier i för- svarskoncernen och aktien noteras på Fond- börs . och slås samman till AssiDo- män AB, som lägger bud på . skjuter till 10 mdkr för att rädda Nordbanken. 1994 A-Banan projekt bildas för att bygga . Det är det första infrastrukturella projektet i som sam- finansieras av staten och näringslivet. Posten blir aktiebolag. säljs det resterande innehavet i , OKP samt delar av och . 1995 V&S Vin & Sprits monopol upphör. och det amerikanska läkemedelsbolaget går ihop. 1996 AmuGruppens situation blir kritisk och staten skjuter till för att rädda företaget från konkurs. 1997 SBL Vaccin säljs till Svenska Pen- ninglotteriet och går ihop och byter namn till . och offentliggör sin avsikt att gå samman och bilda MeritaNordbanken. 1998 Arbetsmarknads-, Kommunikations-, Närings- och Handelsdepartementen slås samman till . Det sektorpolitiska ansvaret och ägarfrågorna åtskiljs i ökad utsträckning. 1999 Resterande aktieinnehav i & UpJohn säljs. bildas genom överföring av skogstillgångar från AssiDomän. Staten säljer sina aktier i och . och av rösterna) säljs till . blir ett av största energibolag genom förvärven av de tyska energibolagen för 14 blir en nordisk bank efter samgåenden med UniDanmark och norska . Den svenska statens ägarandel sjunker till . 2001 som har ombildats till aktiebolag omstruk- tureras till tre rörelsedrivande företag/koncerner: SJ, och Swedcarrier med dotterbolag. Aktieägarna i SAS tre moderbolag byter sina aktier mot samma antal nyemitterade aktier i , det nybildade moderbolaget för . Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2011 2002 och finska Sonera går samman till TeliaSonera. Där- med skapas den ledande teleoperatören i . 2003 Statens aktier i överlåts till det likaså helstatligt ägda . Den svenska staten förvärvar ABB:s innehav om i () och blir efter förvärvet ensam ägare till SEK. 2004 namnändras till . 2005 Staten skjuter till till . Svensk kod för bolagsstyrning (Koden), som syftar till att bidra till en förbättrad styrning av svenska aktiebolag, börjar tillämpas av Stockholmsbörsen från . Ett nytt statligt ägt bolag, , bildas och i decem- ber beslutar att utvidga uppdrag till att även omfatta inlåning från allmänheten. 2006 Staten avyttrar den sista aktien i . byter namn till VisitSweden. 2007 Staten säljer drygt 359 miljoner aktier i för 18 mdkr. Efter detta uppgår statens ägarandel till 37,3 pro- cent. fattar beslut om regeringens proposition om försäljning av vissa statligt ägda företag. 2008 Regeringen minskar det 2008 statliga ägandet genom att sälja statens innehav i OMX till Borse , i Vin&Sprit till franska och i till . SEK och tillförs nytt kapital, i samband med detta överlåts aktierna i till SEK. bildas Fouriertransform för att inves- tera i forsknings- och utvecklingsverksamhet inom fordonsklustret. 2009 tagen Svevia och Vectura Con- sulting från tidigare verksam- heter inom och . Staten deltar i nyemissioner i och . Samgåendet mellan slut- förs och det nya bolaget bildas. Apoteksmono- polet avvecklas. Viktiga händelser och historik 2010 bildas av verksam- het och tar över flygplatsverksamheten från Luft- fartsverket. Staten deltar i nyemission i SAS. De första privatägda apoteken öppnas och de statliga apoteksbolagen omstruktureras till att bli fyra av staten direktägda aktiebolag. bildas som ska planera och bygga den europeiska spallationskällan i och ett centrum för databearbetning i . Bolaget ska bedriva finansieringsverksamhet och annan verksamhet för att främja innovation och företagande i norra inland. 2011 flyttas det övergripande ansvaret och för- valtningen av merparten av de statligt ägda bolagen över från till . säljer svenska staten 255 miljoner aktier i och där- med minskar staten sitt ägande från till 13,5 pro- cent. Ersättningsmark i utdelas av till staten. Bolaget äger produktiv skogsmark som ska användas som ersättningsmark för skydds- värd skog. Metria säljer ana- lyser, tjänster och produkter baserade på geografisk information. 2012 lämnar (Fi 2011:06) sitt betänkande Ekonomiskt värde och samhällsnytta förslag till en ny statlig ägarförvaltning (SOU 2012:14) till finansmarknads- minister . Utredningens uppdrag var att lämna förslag till hur statens ägande i de bolag som förvaltas av i fortsättningen ska organiseras och bedrivas. Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2011 Bolag som ingår i den konsoliderade redovisningen är dels aktie- bolag där statens aktieinnehav förvaltas av , dels organisationen . Den konso- liderade redovisningen är en sammanställning av finansiell information som upprättats av de berörda bolagen. I den konso- liderade redovisningen ingår inte aktiebolag som ägs av statliga myndigheter eller statliga stiftelser. Företag där staten har en ägarandel som understiger eller är under avveckling, ingår inte heller i den konsoliderade redovisningen. Intressebo- lag, med en ägarandel överstigande , har medräknats efter ägarandel vad gäller resultat. Den konsoliderade redovisningen bygger som framgått på finansiell information som upprättats och inrapporterats av res- pektive bolag. Denna konsoliderade redovisning är inte att jäm- ställa med en regelrätt koncernredovisning. Anledningen till detta är att de statligt ägda bolagen tillsammans inte utgör en koncern i vanlig bemärkelse och därför upprättas inte heller en koncernredovisning enligt ett formellt regelverk. Sammanställ- ningen syftar därför till att på bästa möjliga sätt ge en samlad och tydlig bild av förvaltningen av de statligt ägda företagen, i finansiella termer. För att möjliggöra detta utan att tillämpa konsolideringsmetoder enligt gällande regelverk lämnas nedan en beskrivning av grunderna för sammanställningen. Inrapporteringen till från bolag med stat- ligt ägande baseras på den gängse presentationsform som gäller inom näringslivet. Resultaträkning, balansräkning och kassaflö- desanalys har dock komprimerats. I inrapporteringen för den konsoliderade redovisningen har vissa justeringar gjorts och för dessa ansvarar (se nedan). Företagsbeskrivningarna som presenterar respektive bolag baseras på företagens egna uppgifter på s. 3993. Till följd av olika beräkningsmetoder kan de nyckeltal som redovisats i den konsoliderade redovisningen skilja sig från de nyckeltal företagen själva redovisat, (se definitioner s. 101). För den konsoliderade redovisningen gäller följande: De bolag som ingår i sammanställningen är av olika karaktär, storlek och tillämpar till viss del olika regelverk vid upprät- tandet av sina finansiella rapporter. Inrapporteringen till är en komprimerad uppställningsform med inslag av både IFRS och svenska redovisningsprinciper, där bolagen redovisat i enlighet med de principer som tillämpas i respektive företag. En del bolag, bland annat de finansiella företagen som redovisar enligt ÅRKL, anpassar sin inrappor- tering till inrapporteringsformat för att konsolideringen ska bli praktiskt genomförbar. Av regeringens riktlinjer om finansiell rapportering i bolag med statligt ägande framgår att de statliga företagens finan- siella rapporter bör upprättas med utgångspunkt från de krav som ställs på noterade bolag. ska noterade bolag inom EU upprätta sin koncernredovisning i enlighet med IFRS, sådana som de har antagits av EU. Intressebolag har redovisats enligt kapitalandelsmetoden. Innebörden är att resultatet efter skatt i intressebolaget mot- svarande statens ägarandel har tagits in i den konsoliderade resultaträkningen på en rad i rörelseresultatet. På motsva- rande sätt har ägarens andel i intresseföretagets eget kapital tillförts den konsoliderade balansräkningen. Dotterföretag i vilka det finns en minoritet har justerats i resultaträkning och balansräkning. Justeringen innebär att minoritetens andel i dotterföretagets resultat redovisas som en avdragspost i anslutning till resultat från andelar i intresse- företag. Minoritetens andel i dotterföretagets kapital redovi- sas som en separat post i det egna kapitalet i koncernbalans- räkningen. Transaktioner mellan bolag som ingår i sammanställningen har inte eliminerats. Detta överensstämmer inte med sedvan- liga konsolideringsmetoder för koncerninterna mellanhavan- den. Skälet till detta är, som inledningsvis beskrevs, att företa- gen tillsammans inte utgör en egentlig koncern. Av denna anledning finns inte heller det underlag som erfordras för att möjliggöra sådana elimineringar tillgängligt hos de inrappor- terande företagen. Vissa nyckeltal har inte beräknats för de finansiella företagen. Skälet till detta är framför allt att det kapital som de finan- siella företagen binder i rörelsen är av en annan karaktär jäm- fört med det stora flertalet övriga företag. För information om redovisningsprinciper i respektive bolag hänvisas till respektive företags årsredovisning. veRksamhetsbeRättelse föR föRetag med statligt ägande 2011 Antal anställda i medeltal Omräknat till års- anställda. Avkastning på eget kapital (Re) resultat efter skatt hänförbart till aktieägare i moder- bolaget i förhållande till genomsnittligt eget kapital hänförbart till aktieägare i moderbola- get. i vissa fall sker beräkningen med utgångs- punkt i justerat eget kapital (Jek) vilket i före- kommande fall anges. Avkastning på nettotillgångar () rörelseresultat plus diskonteringseffekter hänförbara till avsättningar i förhållande till ett vägt medelvärde av årets nettotillgångar. nettotillgångar definieras som balansomslut- ning minus ej räntebärande skulder, avsätt- ningar, räntebärande fordringar, medel i kärn- avfallsfonden, kassa, bank och liknande till- gångar samt kortfristiga placeringar. Avkastning på operativa tillgångar (Rop) rörelseresultat i relation till genomsnittliga operativa tillgångar där operativa tillgångar av- ser tillgångar som inte är finansiella och på- verkar finansnettot. Avkastning på sysselsatt kapital (Rsyss) rörelseresultat plus finansiella intäkter i för- hållande till genomsnittligt sysselsatt kapital. Avkastning på totalt kapital (Rt) rörelsere- sultat plus finansiella intäkter i förhållande till totalt kapital. Internt tillförda medel () resultat efter skatt med återläggning av av- och ned- skrivningar, realisationsvinster/förluster, oreali- serade kursvinster/förluster inklusive värdeför- ändringar relaterade till derivat, förändringar av verkligt värde på varulager, förändringar i räntefordringar/skulder, förändringar i kärnav- fallsfonden, förändringar i avsättningar samt intäktsförd negativ goodwill. Justerat eget kapital (JEK) eget kapital plus eventuella övervärden i till exempel fastigheter och dotterbolag. Kassaflödesräntetäckningsgrad () internt tillförda medel plus finansiella kostna- der exklusive diskonteringseffekter hänförbara till avsättningar och avkastning från kärnav- fallsfonden i förhållande till finansiella kostna- der exklusive diskonteringseffekter hänförbara till avsättning och avkastning från kärnavfalls- fonden. Operativt kapital balansomslutningen exklu- sive räntebärande tillgångar, skattefordringar och tillgångar som innehas för försäljning mi- nus ej räntebärande skulder och uppskjutna skatteskulder, Räntetäckningsgrad () rörelse- resultat före värdeförändring i skogsinnehavet exklusive reavinster fastighetsförsäljning plus finansiella intäkter dividerat med finansiella kostnader. rörelseresultat före värdeförändring skog exklusive reavinster plus finansiella in- täkter i förhållande till finansiella kostnader. Sjukfrånvaro total sjukfrånvaro bland samt- liga anställda i relation till samtliga anställdas ordinarie arbetstid. Uppgift om sjukfrånvaro lämnas inte om gruppen, som uppgiften avser, understiger 10 personer eller om sjukfrånvaron kan hänföras till en enskild individ. Skuldsättningsgrad räntebärande nettoskuld dividerad med justerat eget kapital (Jek). Soliditet eget kapital inklusive minoritetens andel i förhållande till balansomslutningen. i vissa fall sker beräkningen med utgångspunkt i justerat eget kapital (Jek) vilket i förekom- mande fall anges. Sysselsatt kapital balansomslutningen minus icke räntebärande skulder. Totalt kapital balansomslutningen. Utdelning Uppgifter om utdelning avser beslutad utdelning vid årsstämman som hölls 2012. Kapitaltäckningsgrad kapitalbas i relation med riskvägt belopp, enligt övergångsreglerna. Kostnads/Intäktsrelation totala rörelsekost- nader i relation med totala rörelseintäkter. Primärkapitalrelation Primärkapital i relation med riskvägt belopp, enligt övergångsreglerna. avkastningen mäts som rörelseresultat före avskrivningar och leasingkostnader dividerat med bolagets justerade sysselsatta kapital. Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2011 EBITDAR, Earnings Before Interest, Taxes, Depreciation, Amortization and Rent rörelseresultat före finansnetto, skatt, avskriv- ningar, resultatandelar i intressebolag, resultat från försäljning av anläggningstillgångar och leasingkostnader för flygplan. Enhetskostnad flygverksamhetens totala rörelsekostnader inklusive kapacitetskostnad för flygplan minskat med ej trafikrelaterade in- täkter per antal tillgängliga passagerarsäten multiplicerat med den sträcka som flygs. Enhetsintäkt (yield) genomsnittlig trafikin- täkt per antal betalande passagerare multipli- cerat med den sträcka som flygs. mäts som antal betalande passagerare i förhållande till antal tillgängliga passagerarsäten. Vinnarnas andel andel spelintäkter som åter- betalas till vinnarna. FöRKoRTNINgAR e.t. ej tillämpligt. EMAS eU:s miljöstyrnings- och revisions- ordning (eco management and audit scheme). EPD internationellt system för miljövaru- deklarationer. FSC miljö- och rättvisemärkning av skogs- bruket (stewardship Council). GRI global reporting initiative, internatio- nella riktlinjer för hållbarhetsredovisning. IFRS international financial reporting standards. ISO 14001 ett miljöledningssystem enligt den internationella miljöstandarden isO 14001 ger en välkänd kvalitetsstämpel på miljöarbetet. TWh terawattimme, energienhet. ÅRKL lagen om årsredovisning i kreditinsti- tut och värdepapperbolag. (XX) siffror inom parenteser som följer en annan siffra anger notering föregående år. bolag med statligt ägande i siffror Sammanfattande tabell för bolag med Statligt ägande1) resultat efter skatt, 1)dom shvetsii, ersättningsmark och Preaktio ingår ej i sammanställningen. för nybildade bolag saknas jämförelsesiffror . 2)resultat från kvarvarande verksamhet. Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2011 bolag med statligt ägande i siffror Sammanfattande tabell för bolag med Statligt ägande1) resultat efter skatt, delägda bolag (ägarandel i %) bostadsgaranti (50) ess (74) innovationsbron (84) miljömärkning (10) miljöstyrningsrådet (85) nordea (13,4) Postnord (60,7) sas (21,4) sos alarm (50) (37,3) Visitsweden (50) 1) ingår ej i sammanställningen. Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2011 1991/92:44, bet. 1991/92:fiU8, rskr. 1991/92:107) 2010/11:2, bet. 2010/11:fiU11, rskr. 2010/11;75) 1992/93:37, bet. 1992/93:fiU8, rskr. 1992/93:123) 2010/11:74, bet. 2010/11:nU16, rskr. 2010/11:252) 1997/98:137, bet. 1997/98:fiU25, rskr. 1997/98:252) 2010/11:1 utgiftsområde 24, bet 2010/11:fiU2, rskr. 2010/11:139, 140) 2004/05:1, bet. 2004/05:nU1, rskr 2004/05:117) 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/2009:160) 1993/94:40, bet. 1993/94:nU11, rskr. 1993/94:80) 2008/09:73, bet. 2008/09:fiU17, rskr. 2008/09:47) 1999/00:78, bet. 1999/2000:tU11, rskr. 1999/2000:238) 2009/10:148, bet. 2009/10:nU25, rskr. 2009/10:361) APL, , , Apoteksgruppen 1992/93:152, bet. 1992/93:aU6, rskr. 1992/93:175) 1970:74, bet. 1970:2lU, rskr. 1993/94:126, bet. 1993/94:UbU10, rskr.1993/94:341) 1984/85:170, bet. 1984/85:soU29, rskr. 1984/85:357) 1995/96:145, bet. 1995/96:Ubu8, rskr. 1995/96:224) 1995/96:141, bet. 1995/96:nU26, rskr. 1995/96:302) 1996/97:55, bet. 1996/97:aU6, rskr. 1996/97:108) 1996/97:27, bet. 1996/97:soU5, rskr. 1996/97:58) 1996/97:95, bet. 1996/97:aU10, rskr. 1996/97:188) 2001/02:63, bet. 2001/02:soU10, rskr. 2001/02:194) 2004/05:70, bet. 2004/05:soU13, rskr. 2004/05:217) 2005/06:70, bet. 2005/06:soU15, rskr. 2005/06:198) 2006/07:78, bet. 2006/07:soU12, 2006/07:153) 2007/08:87, bet. 2007/08:soU 17, 2007/08:182) 2007/08:142, bet. 2007/08:soU20, 2007/08:255) 2008/09:145, bet. 2008/09: soU21, rskr.2008/09:226) 1977/78:96, bet. 1977/78:nU50, rskr. 1977/78:225) 2008/09:190, bet. 2008/09: soU25, rskr.2008/09:288) 1978/79:87, bet. 1978/79:nU30, rskr. 1978/79:240) 2009/10:96, bet. 2009/10: soU10, rskr.2009/10:222) 1979/80:79, bet. 1979/80:nU72, rskr. 1979/80:380) 2009/10:138, bet. 2009/10: soU23, rskr. 2009/10:288) 1981/82:32, bet. 1981/82:tU7, rskr. 1981/82:116) 1981/82:56, bet. 1981/82:nU13, rskr. 1981/82:82) 1993/94:39, bet. 1993/94:tU6, rskr. 1993/94:74) 1980/81:128, bet. 1980/81:nU48, rskr. 1980/81:301) 1993/94:213, bet. 1993/94:tU36, rskr. 1993/94:436) 1982/83:120, bet. 1982/83:nU38, rskr. 1982/83:306) 2005/06:1, bet. 2005/06:tU1, rskr. 2005/06:81) 1991/92:69, bet. 1991/92:nU10, rskr. 1991/92:92) 2006/07:1, bet. 2006/07:tU1, rskr. 2006/07:35) 2010/11:1, bet. 2010/11:tU1, rskr. 2010/11:138) 2010/11:53, bet. 2010/11:cU10, rskr. 2010/11:188) 1963:91, sU 1963:83, bet. 3lU 1963:22, rskr. 1997/98:1, bet. 1997/98:nU1, rskr. 1997/98:131) 1991/92:69, bet. 1991/92:nU10, rskr. 1991/92:92) 2005/06:105, bet. 2005/06:lU33, rskr. 2005/06:377) 1993/94:167, bet. 1993/94:tU35, rskr. 1993/94:433) 2011/12:99, bet. 2011/12:fiU21) 1994/95:69, bet. 1994/95:tU8, rskr. 1994/95:137) 1996/97:1 utgiftsområde 22, bet. 1996/97:tU1, rskr. 1996/97:115) 2009/10:32, bet. 2009/10:tU8, rskr. 2009/10:161) 1994/95:101, bet. 1994/95:JoU9, rskr. 1994/95:86) 2009/10:54, bet. 2009/10:nU10, rskr. 2009/10:162) 2003/04:1 utgiftsområde 20, bet. 2003/04:mJU1, rskr. 2003/04:103) 1983/84:41, bet. 1983/84:boU8, rskr. 1983/84:64) 1991/92:21, bet. 1991/92:nU4, rskr. 1991/92:8) 1991/92:153, bet. 1991/92:nU36, rskr. 1991/92:352) 2006/07:57, bet. 2006/07:nU16, rskr. 2006/07:217) 1997/98:62, bet1997/98:tU10, rskr. 1997/98:266) 1998/99:100, bet. 1998/99:fiU20, rskr. 1998/99:256) 2001/02:1, bet. 2001/02:tU1, rskr. 2001/02:125) 1989/90:76, bet 1989/90:aU13, rskr. 1989/90:346) 2006/07:1, bet. 2006/07:tU1, rskr. 2006/07:35) 1991/92:69, bet. 1991/92:nU10, rskr. 1991/92:92) 2011/12:1, bet. 2011/12:tU1, rskr. 2011/12:87) 1992/93:100, bet. 1992/93:krU20, rskr. 1992/93:315) 1994/95:78, bet. 1994/95:fiU4, rskr. 1994/95:75) 1996/97:3, bet. 1996/97:krU1, rskr. 1996/97:129) 2009/10:3, bet. 2009/10:krU5, rskr. 2009/10:145) 1992/93:100, bet. 1992/93:krU20, rskr. 1992/93:315) 1996/97:3, bet. 1996/97:krU1, rskr. 1996/97:129) 1992/93:132, bet. 1992/93:tU11, rskr. 1992/93:152) 2009/10:3, bet. 2009/10:krU5, rskr. 2009/10:145) 1993/94:38, bet. 1993/94:tU9, rskr. 1993/94:119) 1995/96:218, bet. 1996/97:tU6, rskr. 1996/97:34) 1997/98:127, bet. 1997/98:tU13, rskr. 1997/98:304) 2009/10:169, bet. 2009/10:nU22, rskr. 2009/10:384) 1998/99:95, bet. 1998/99:tU11, rskr. 1998/99:237) 2011/12:1 utgiftsområde 24, bet. 2011/12:nU1, rskr. 2011/12:102) 2007/08:143, bet. 2007/08:nU13, rskr. 2007/08:253) 2009/10:216, bet. 2009/10:tU19, rskr. 2009/10:378) 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) 2010/11:n1, bet. 2010/11:nU7, rskr. 2010/11:190) 2009/10:1 utgiftsområde 16, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126) 1996/97:150, bet. 1996/97:fiU20, rskr. 1996/97:284) 2008/09:95, bet. 2008/09:fiU 19, rskr. 2008/09:144) 2006/07:1, bet. 2006/07:nU1, rskr. 2006/07:62) 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) 1999/2000:78, bet. 1999/2000:tU11, rskr. 1999/00:238) 2003/04:127 bet. 2003/04:nU15, rskr. 2003/04:286 ) 1977/78:30, bet. 1977/78:aU16, rskr 1977/78:74) 1978/79:25 bil 9, 1 & 2, bet. 1978/79:aU17, rskr. 1978/79:118) 1977/78:119, bet. 1977/78:tU22, rskr. 1977/78:291) 1978/79:139, bet. 1978/79:aU29, rskr. 1978/79:293) 1991/92:134, bet. 1991/92:nU33, rskr. 1991/92:351) 1982/83:149, bet. 1982/83:aU25, rskr. 1982/83:153) 1992/93:51, bet. 1992/93:nU15, rskr. 1992/93:97) 1991/92:91, bet. 1991/91:aU16, rskr. 1991/92:249) 1993/94:100, bet. 1993/94:nU16, rskr. 1993/94:224) 2009/10:10, bet. 2009/10:tU5, rskr. 2009/10:59) Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2011 1996/97:126, bet. 1996/97:tU9, rskr. 1996/97:232) (prop. 2000/01:124, bet. 2000/01:tU17), rskr. 2000/01:253) (prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:fiU40, rskr. 2008/09:192) (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10: fiU35, rskr. 2009/10:220) 1993/94:76, bet. 1993/94:boU06, rskr. 1993/94:115) (prop. 1993/94:228, bet. 1993/94:boU20, rskr. 1993/94:374) (prop. 1994/95:219, bet. 1994/95:boU20, rskr. 1994/95:417) 2001/02:1 bilaga 6, utg.omr.2, bet. 2001/02:fiU2, rskr. 2001/02:129) (prop. 2005:06:1, bet. 2005/06:fiU2, rskr. 2005/06:126128) 2006/07:57, bet. 2006/07:nU16, rskr. 2006/07:217) (prop. 2008/09:104, bet. 2008/09:fiU39, rskr. 2008/09:217) (mot. 2010/11:n1, bet. 2010/11:nU7, rskr. 2010/11:190) 1962:125, bet. 1962:sU110, bet. 1962:baU22, rskr.1962:272 & 275) (prop. 1981/82:181, bet. 1981/82:nU52, rskr. 1981/82:427) 1995/96:141, bet. 1995/96:nU26, rskr. 1995/96:302) (prop. 2002/03:142, 2002/03:nU14, rskr. 2002/03:244) (prop. 2008/09:73, bet. 2008/09:fiU1, rskr. 2008/09:47) (prop. 2008/09:86, bet. 2008/09:nU12, rskr. 2008/09:125) 1999/2000:78, bet. 1999/2000:tU11, rskr. 1999/2000:238) (prop. 2002/03:86, bet. 2002/03:nU13, rskr. 2002/03:343) 2005/06:160, bet. 2005/06:tU5, rskr. 2005/06:308) (skr. 2001/02:141, bet. 2001/02:tU14, rskr. 2001/02:281) (prop. 2008/09:176, bet. 2008/09:tU18, rskr. 2008/09:293) 1980/81:58, bet. 1980/81:nU21, rskr. 1980/81:110) (prop. 1987/88:25, bet. 1987/88:nU12, rskr. 1987/88:112) 1972:129, bet. 1972:tU20, rskr. 1972:329) (prop.1990/91:87, bet. 1990/91:tU28, rskr. 1990/91:369) (prop.1992/93:132, bet. 1992/93:tU11, rskr. 1992/93:152) (prop.1992/93:200, bet. 1992/93:tU30, rskr. 1992/93:943) (prop.1993/94:150, bet. 1993/94:tU38, rskr. 1993/94:432) 1991/92:44, bet. 1991/92:fiU8, rskr. 1991/92:107) (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:fiU8, rskr. 1992/93:123) (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:fiU25, rskr. 1997/98:252) 1972:48, bet. 1972:nU37, rskr. 1978/79:142, bet. 1978/79:nU36, rskr. 1978/79:292) (prop. 1985/86:127, bet. 1985/86:nU21, rskr. 1985/86:305) 1997/98:119, bet. 1997/98:boU10, rskr. 1997/98:306) (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:fiU27, rskr. 1997/98:317) (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:nU4, rskr. 2001/02:118) 2001/02:58, bet. 2001/02:boU4, rskr. 2001/02:160) (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:fiU21, rskr. 2001/02:326) (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:fiU11, rskr. 2003/04:49) 1998/99:1 utgiftsområde 24, bet. 1998/99:nU1, rskr. 1998/99:108) (prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 24, bet. 1999/2000:nU1, rskr. 1999/2000:111) 2001/02:39, bet. 2001/02:nU7, rskr. 2001/02:108) (prop. 2002/03:24, bet. 2002/03:nU4, rskr. 2002/03:107) 2004/05:1 utgiftsområde 24, bet. 2004/05:nUi, rskr. 2004/05:117) (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:nU22, rskr. 2009/10:384) 1990/91:158, bet. 1990/91:tU31, rskr.