prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — Kommissionen anförde i en formell underrättelse att ett nytt klagomål inkommit angående pendeltågstrafiken i och att det förelåg brister i arbetsmiljölagen (AML) som drabbar arbetstagarna. () skulle återigen ha avslutat ett ärende utan åtgärd på grund av att pendeltågstrafiken överlåtits från till Stockholmståg KB. De svenska arbetstagarna uppgavs på grund av dessa brister fortfarande berövas rätten att bibehålla sanktioner avseende hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i samband med företagsöverlåtelser. upphandlingen av pendeltågstrafiken till Stockholmståg KB sommaren AV:s pågående tillsynsärende mot om bristfälliga uppställningsplatser för pendeltågen förföll i samband därmed. inte skäl att öppna ett nytt tillsynsärende mot Stockholmståg KB då verksamheten övergick. Inga ytterligare tillsynsåtgärder bedömdes nödvändiga mot det nya företaget för att få till stånd förbättringarna i arbetsmiljön. Regeringen klargjorde att den svenska lagen inte innebär några hinder mot att AV, när en verksamhet har bytt innehavare, snabbt upprepar tidigare ställda krav genom ett nytt föreläggande mot den nya innehavaren av verksamheten. Om det bedöms nödvändigt kan krav dessutom meddelas med omedelbar verkan, som inte automatiskt skjuts upp vid ett eventuellt överklagande. I de två av kommissionen påpekade fallen ansåg dock AV, av olika skäl, att de uppställda kraven mot tidigare innehavare inte behövde upprepas mot de nya innehavarna för att garantera säkerheten för arbetstagarna. Kommissionen anförde följande i en kompletterande formell underrättelse . Ett föreläggande som utfärdats mot en juridisk person som byter identitet av organisatoriska skäl förfaller enligt svensk rätt automatiskt, vilket kan leda till att åtgärder som syftar till att skydda arbetstagarnas säkerhet i enlighet med unionens arbetsmiljölagstiftning kan komma att fördröjas. Avsaknaden av åtgärder för att förbättra risksituationen för arbetstagarna kan inte tillskrivas AV, som med stöd av 7 kap. 1 och 7 §§ arbetsmiljölagen gjorde inspektioner och meddelade sanktioner , utan den svenska lagstiftningen, enligt vilken ett föreläggande mot en juridisk person förfaller, om denne som i detta fall byter identitet av organisatoriska skäl. Utredningen noterar att om förbud eller förelägganden meddelade av AV har överklagats till regeringen, träder beslutet inte i kraft förrän regeringen i egenskap av överinstans har fattat sitt beslut, vilket ibland kan ta . Det finns inga bestämmelser som garanterar att arbetstagarna inte hamnar i ett juridiskt vakuum i väntan på att AMV meddelar ett nytt föreläggande. svarade i huvudsak följande . Det finns i en rad regler och mekanismer som på olika sätt säkerställer att arbetsgivare, arbetstagare och arbetstagar-representanter omfattas av lagar och andra författning så att arbetsmiljörätten kan genomdrivas i praktiken samt att det säkerställs en effektiv tillsyn och kontroll. Det finns regler och sanktionsmekanismer som är oberoende av ingripanden i enskilda fall. Vad gäller tillsynen i enskilda fall måste rättssäkerheten tillgodoses med kommunicering och överklagandemöjligheter. Kommuniceringen kan dock ske snabbt och i brådskande fall underlåtas. Vad gäller överklaganden finns det möjlighet att låta de angripna besluten gälla när så krävs. När en verksamhet överlåts från en arbetsgivare till en annan måste det beslutas om ett nytt föreläggande. har valt att inte ändra detta eftersom problemen inte tycks vara så stora och eftersom det annars skulle krävas komplicerade lösningar. Handläggningstiden i det aktuella Connex-ärendet berodde på omständigheterna i det enskilda fallet. Kommissionen vidhöll i ett motiverat yttrande att brister i säkerställande av en ändamålsenlig kontroll och tillsyn av att direktivet genomförs i praktiken. Av Artikel 4 i ramdirektivet framgår att medlemsstaterna ska se till att en ändamålsenlig kontroll och tillsyn säkerställs så att direktivets bestämmelser kan genomföras i Kommissionen har enligt regeringens uppfattning inte kunnat visa att ett regelverk som innebär att förelägganden automatiskt gäller en ny arbetsgivare krävs för att tillsynen ska anses ändamålsenlig. Utgångspunkten måste vara att regelverket garanterar att konstaterade arbetsmiljöbrister åtgärdas inom rimlig tid. Regeringen anser att det svenska regelverket väl uppfyller krav på ändamålsenlig tillsyn och De två ärenden som ligger till grund för kommissionens bedömning kan inte tas till intäkt för i vilken utsträckning som tillsynen ska anses vara ändamålsenlig. vad som framkommit av regeringens utredningar och av AV:s uppgifter är problem med upprätthållande av respekten för kraven på arbetsmiljön i samband med ägarbyten av företag i praktiken sällsynt förekommande. Om problem uppstår har AV möjlighet att snabbt agera med föreläggande och förbud mot en ny ägare av verksamheten. beslut överklagas har möjlighet att förordna att beslutet ska gälla om det behövs. tillräckliga rättsliga förutsättningar i den svenska rättsordningen för att ett effektivt tillsynsarbete ska säkerställas i enlighet med ramdirektivet. Att bibehållandet av bestämmelser som innebär att förelägganden mot arbetsgivare förfaller automatiskt när adressaten byter identitet inte hindrar ett korrekt genomförande av ramdirektivet bekräftas dessutom av rapporten från den senaste utvärderingen som utförts av kommissionens eget arbetsmiljöorgan, SLIC Inkorrekt genomförande av direktiv /70 om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (ärendenummer /4835) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att avsaknaden i svensk rätt av en tydlig övre tidsgräns för flera på varandra följande visstidsanställningar rörande allmän visstidsanställning och vikariat och den fullständiga avsaknaden av åtgärder för att förhindra missbruk av visstidsanställningar för säsongsarbete och för arbetstagare som har fyllt , innebär att kravet att förhindra missbruk av varandra följande visstidsanställningar enligt klausul 5 i bilagan till direktiv /70/EG om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP inte har uppfyllts. Regeringen svarade bl.a. följande . Regeringen kan inte godta kommissionens uppfattning att kravet att förhindra missbruk av på varandra följande visstidsanställningar enligt klausul 5 i bilagan till visstidsdirektivet inte har uppfyllts. innehåller flera olika medel mot missbruk, bl.a. krav på objektiva skäl för användandet av vikariat och säsongsanställning, regler om att för en arbetstagare som har varit anställd hos arbetsgivare antingen i allmän visstidsanställning i sammanlagt mer än , eller som vikarie i sammanlagt , övergår anställningen till en tillsvidareanställning samt regler om företrädesrätt Reglerna är sanktionerade genom möjlighet för arbetstagare att få skadestånd och en domstolsförklaring om att en lagstridig visstidsanställning ska gälla tills vidare. ståndpunkt var att ovanstående regler sammantaget utgör ett tillräckligt effektivt skydd mot missbruk genom användandet av flera på varandra Regeringen ansåg att det svenska regelsystemet därför uppfyller kraven i klausul 5 i visstidsdirektivet. skyldighet vid utstationering samt förtydligande avseende missbruk av (Ds 2011:22). Promemorian innehåller förslag till förtydligande av rättsläget på så sätt att det direkt av lagen om anställningsskydd ska framgå att om tidsbegränsade anställningar respektive provanställning kombineras på ett sätt som utgör missbruk, kan arbetstagaren få domstols förklaring om att avtalet ska gälla tills vidare. Promemorian har remitterats och ärendet Felaktigt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (ärendenummer /2537) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte på ett korrekt sätt har genomfört artikel 1 i direktiv /73/EG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor, av följande skäl. Kommissionen anser att undantaget i 7 § andra stycket lagen om likabehandling av studenter i högskolan står i strid med direktivet. Kommissionen anser vidare att bestämmelserna om förbud mot indirekt diskriminering i 16 § jämställdhetslagen, 8 § lagen om likabehandling av studenter i högskolan och 3 § 2 lagen om förbud mot diskriminering står i strid med artikel 2.2 andra strecksatsen i direktivet eftersom det krävs ett faktiskt missgynnande medan så inte är fallet i direktivet. Kommissionen anser vidare att de svenska definitionerna av trakasserier och förbudet mot repressalier inte är lika omfattande som i direktivet. Beträffande krav som rör anställning och särskilda egenskaper som hänför sig till kön anser kommissionen att undantaget från direkt diskriminering är för omfattande i svensk lag. Vidare föreskrivs inte i svensk lag att en kvinna som är mamma vid föräldraledighetens slut har rätt att återgå till sitt arbete eller ett likvärdigt arbete på villkor som inte är mindre gynnsamma för henne. förbudet mot diskriminering i samband med yrkesinriktad utbildning hävdade kommissionen att det inte finns någon definition av tjänster i 9 § lagen om förbud mot diskriminering vilket gör att det inte är klart att tillämpningsområdet är lika brett som direktivets. är vidare tillåtet enligt lagen om den kan motiveras, vilket inte är tillåtet Vad gäller bestämmelser om gottgörelse har kommissionen gjort gällande att de svenska bestämmelserna om en övre gräns för skadestånd vid uppsägning och avskedande strider mot artikel 6.2 i direktivet. Kommissionen har även gjort gällande att inte på ett korrekt sätt har införlivat bestämmelser om föreningars rättigheter. Vidare framförde kommissionen viss tveksamhet kring befogenheter och oberoende. Slutligen ifrågasatte kommissionen om bestämmelsen om främjandet av dialog med icke-statliga organisationer införlivats i svensk lagstiftning. svarade i huvudsak följande. Den parlamentariska kommittén har i betänkandet En sammanhållen diskrimineringslagstiftning (SOU 2006:22) föreslagit att jämställdhetslagen och sex andra civilrättsliga diskrimineringslagar ska ersättas med en helt ny lag om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. Det nuvarande undantaget i 7 § andra stycket lagen om likabehandling av studenter i högskolan föreslås ersättas med ett undantag för positiv särbehandling på grund av kön. Förbudet mot indirekt diskriminering kan uppfattas som att det krävs ett de facto missgynnande och bör lämpligen ändras till är ägnad att särskilt missgynna. För att trakasserier ska anses föreligga krävs dels ett uppträdande som kränker någons värdighet som har samband med kön eller är av sexuell natur, dels att en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande, eller kränkande stämning skapas. Om det ledet i direktivet skulle införas skulle ytterligare ett rekvisit behöva uppfyllas för att trakasserier ska anses vara för handen. Regeringen ser inget behov av att skärpa lagstiftningen. Ett starkt skydd mot trakasserier måste gå före absolut trohet till direktivets ordalydelse. Beträffande trakasserier mellan arbetstagare är arbetsgivaren enligt 22 a § jämställdhetslagen skyldig att utreda dessa. Arbetsgivaren kan enligt 27 a § samma lag bli skadeståndsskyldig gentemot arbetstagaren om han inte undersöker påstådda trakasserier och förhindrar fortsatta trakasserier. Enligt den svenska finns även möjlighet att utkräva personligt ansvar för den som utsätter en kollega för bl.a. ofredande, ärekränkning, förtal, förolämpning, sexuellt tvång eller ofredande. Beträffande undantaget från förbudet mot direkt diskriminering i jämställdhetslagen gäller detta undantag endast vid anställningar, befordran eller utbildning för befordran om visst kön är nödvändigt på grund av arbetets natur eller det sammanhang där det utförs. Undantaget ska tillämpas restriktivt. Vad gäller mindre förmånlig behandling på grund av graviditet, etc. har det genomförts förstärkningar av föräldraledighetslagen genom lagen (2006:442) om ändring i föräldraledighetslagen i form av utökat skydd genom en rätt att återgå till arbetet efter ledighet i 1 § och skydd mot försämringar eller andra missgynnanden i 16 §. Diskrimineringsförbudet på grund av kön i jämställdhetslagen och lagen om likabehandling av studenter i högskolan innefattar graviditet eftersom diskrimineringen har samband med kvinnans kön. Undantaget i 9 § lagen om förbud mot diskriminering är utformat med utgångspunkt i artikel 4.5 i rådets direktiv /113/EG där det anges att direktivet inte utesluter skillnader i behandling om tillhandahållandet av varor och tjänster uteslutande eller främst till personer av ett kön motiveras av ett berättigat mål och medlen för att uppnå detta mål är lämpliga och nödvändiga. Vad gäller bestämmelserna om skadestånd vid uppsägning och avskedande skiljer man i mellan ideellt och ekonomiskt skadestånd. mot jämställdhetslagen kan skadestånd utgå i form av allmänt (ideellt) skadestånd och i form av ekonomiskt skadestånd. vissa gränser för det ekonomiska skadeståndet i jämställdhetslagen, men dessa begränsningar ska enligt förslag från sammansättning, befogenheter, oberoende ställning samt anslag samt att det fanns förslag på att alla diskrimineringsombudsmän skulle slås samman till en myndighet. Beträffande dialogen med icke-statliga organisationer anfördes att regeringen har ett etablerat samarbete med olika intresseorganisationer och att lagförslag sänds på remiss till berörda organisationer. Det finns också ett särskilt råd som ger möjlighet till idéutbyte och diskussion. kompletterade ärendet med uppgift om att antagit en ny diskrimineringslag och en ny lag om Diskriminerings- ombudsmannen vilka trädde i kraft och uppgav att direktivet därmed genomförts fullständigt i svensk rätt. Kommissionen inkom med en kompletterande formell underrättelse i vilken den gjorde gällande att inte på ett korrekt sätt har genomfört artikel 1 i och rådets direktiv 2002/73/EG av om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor och därigenom har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 2 i direktiv /73/EG. Den kompletterade formella underrättelsen besvarades . Regeringen svarade bl.a. på de frågor kommissionen ställt vad gäller artikel 2.7 i direktivet och utformningen av bestämmelsen i 16 § föräldraledighetslagen samt artikel 2.3 i direktivet eftersom förbudet mot trakasserier som har samband med kön och sexuella trakasserier i 2 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567) endast gäller för arbetsgivare (och detta enligt kommissionen är mindre omfattande än vad direktivet Bilaga 3 Beslut i rådet som inte stött En målsättning för regeringens EU-arbete är att genom tidigt agerande och aktivt deltagande i förhandlingarna i rådets förberedande instanser försäkra sig om resultat som gagnar svenska och europeiska intressen. Vid ett fåtal tillfällen uppkommer dock en situation då det inte är möjligt att stödja rådets beslut. Listan omfattar inte omröstningar om tillämpning av handelspolitiska skyddsåtgärder. har röstat nej till åtta förslag som förelagts av rådet för beslut och lagt ner sin röst i ett fall. 1 Beslut i rådet där röstat nej 1.1 Mandat för kommissionen för att inleda förhandlingar med om förnyat protokoll till partnerskapsavtalet om fiske: Röstning ägde rum vid jordbruks- och fiskerådet i . Beslut togs med kvalificerad majoritet. röstade emot antagandet med följande motivering: Eftersom inte ingår i territorium, krävs enligt folkrätten att avtalet om nyttjandet av fiskeresurserna kommer den sahariska befolkningen i till godo samt att nyttjandet sker i enlighet med deras intresse och önskemål. har ifrågasatt avtalets förenlighet med folkrätten. efterfrågade en utvärdering som specifikt skulle analysera hur avtalet kommer den sahariska befolkningen i till del. har lämnat information till kommissionen, men denna information har ännu inte delgivits medlemsstaterna. röstade därför emot förslaget, i brist på underlag och analys som klart kunde visa att avtalet överensstämmer med folkrätten. Det var också angeläget för att ta del av en extern utvärdering av de miljömässiga, ekonomiska och sociala effekterna av avtalet för att i ett senare skede kunna ta ställning till det framförhandlade protokollet. 1.2 Fiskepartnerskapsavtal med Saõ Tomé och (antagande av protokoll): Röstning ägde rum i rådet för ekonomiska och finansiella frågor . röstade emot antagandet eftersom en majoritet av motsatte sig beslutet. 1.3 Fiskepartnerskapsavtal med (antagande av protokoll): Röstning ägde rum i rådet för ekonomiska och finansiella frågor . röstade emot antagandet eftersom en majoritet i motsatte sig beslutet. Fiskepartnerskapsavtal med (antagande av protokoll): Röstning ägde rum . röstade emot antagandet eftersom en majoritet i motsatte sig beslutet. 1.5 Förlängd skyddstid för musikinspelningar Röstning ägde rum i rådet för allmänna frågor. Beslutet krävde en kvalificerad majoritet. Direktivet innebär i huvudsak att skyddstiden för musikartisters och skivbolags inspelningar förlängs från 50 till . Därutöver innehåller direktivet bl.a. vissa bestämmelser om fördelning mellan artister och skivbolag av de intäkter förändringen av skyddstiden medför. Genom direktivet harmoniseras vidare skyddstiden för sådana musikaliska verk med text, där texten och musiken författats respektive komponerats för att användas tillsammans. röstade nej till förslaget och lämnade också en förklaring. Anledningen till detta var att under förhandlingarna motsatt sig en förlängning av skyddstiden. I förklaringen lyftes fram att vad gäller upphovsrättsregleringen i stort framhävt vikten av att väga samtliga inblandade intressen mot varandra och försöka nå fram till balanserade lösningar. Ett sådant synsätt är helt avgörande för att uppnå acceptans för upphovsrättens grundidéer även . Att förlänga skyddstiden för musikinspelningar enligt förslaget är varken rimligt eller balanserat. Det riskerar därmed att ytterligare urholka respekten för upphovsrätten i stort. En sådan utveckling är olycklig, inte minst för alla dem som är beroende av upphovsrättsligt skydd för sin verksamhet och sitt skapande. Det handlade om ett förslag om revidering av förordningen om Europeiska globaliseringsfonden. Röstning ägde rum vid rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälsa och konsumentfrågor) möte . För beslut krävdes kvalificerad majoritet. Kommissionen presenterade ett förslag att förlänga det så kallade tillfälliga krisundantaget i Europeiska globaliseringsfonden (se del 6, Vid rådsmötet fördes diskussioner i syfte att eventuellt kunna nå en politisk överenskommelse. emot kompromissförslaget, av principiella skäl. uppfattning var att endast genomgripande förändringar i världshandeln bör kvalificera för ekonomiskt stöd från fonden samt att medlemsstaterna bär huvudansvaret för att möta globaliseringens effekter på arbets- marknaden, vilket bör återspegla stödandelen från EU, vilken därför inte Vid en röstsammanräkning kunde ordförande- skapet konstatera att 111 röster var emot kompromissen och att en kvalificerad majoritet därmed inte kunnat uppnås. 1.7 Överföring av budgetmedel avsedda för finansiering av partnerskapsavtal om fiske med Röstning ägde rum i rådet för transport, telekom och energi . röstade emot antagandet eftersom en majoritet i motsatte sig beslutet. 1.8 Överföring av budgetmedel avsedda för finansiering av partnerskapsavtal om fiske med Röstning ägde rum vid rådet för jordbruks- och fiskefrågor . röstade emot antagandet eftersom fiskeavtalet med inte ansågs vara förenligt med folkrätten. 2 Beslut i rådet där lagt ner sin röst 2.1 Direktivet om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall Röstning ägde rum vid jordbruks- och fiskerådet . lade ner sin röst med motiveringen att direktivet visserligen medför en rejält höjd ambitionsnivå för ansvarstagandet för det använda kärnbränslet och det radioaktiva avfallet i EU men att beklagar att direktivet medger möjligheten för medlemsstaterna att exportera avfall till tredjeland. Aid for Trade.............................. Angrepp mot informations- ............ Ekonomi och finans .................... Asyl- och migrationsfonden ..... El- och gasmarknader ............... Ett för medborgarna ..... EU: s budget ............................. faciliteten (EFSF)....................... mekanismen (EFSM) ................. Hälso- och sjukvård.................. Icke harmoniserade varuområdet.... Fri rörlighet för dokument......... Fri rörlighet för tjänster............. Fri rörlighet för varor ................ Försvars- och säkerhetspolitik.... Gemensam konsoliderad bolags- ... Genomförande av direktiv ........ Jämställdhet och utveckling........ Kvarstad på bankmedel ............ Livsmedel för spädbarn............ (fYROM)............... Nät- och informationssäkerhet..197 Produkter med dubbla..................... Stresstester av europeiska banker ... Stresstester av kärnkraftverk ...... Stärkt ekonomisk samordning .... Stärkt ekonomisk styrning ........ Ränte- och royaltydirektivet...... Rättsliga och inrikes frågor ....... Tjänster av allmänt ekonomiskt...... Sexuella övergrepp mot barn .... Skatt på finansiella transaktioner ... (TEN-T).................................... Small Business Act ................... Social förändring och social........... Ung och aktiv i ............. Stabilitets- och tillväxtpakten.... Stabilitets-mekanismen (ESM) .. Utrikes- och säkerhetspolitik...... Utrikestjänsten (EEAS) .............. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Sabuni, Adelsohn , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:105 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen