prop · H0031d33 · 2012-09-20 00:00:00 — Staten avser att förtydliga transportmyndigheternas instruktioner vad avser forskning och innovation inom respektive verksamhetsområde. Även på väg- och järnvägsområdena finns behov av insatser och resurser för forsknings- och innovationsverksamhet såväl på byggande, drift och underhåll infrastruktur. Forskning, utveckling och demonstration behövs för driva på utvecklingen av effektivare lösningar för gods- och persontransporter. Regeringen återkommer till om transportforsknings- och innovationsfrågorna i den aviserade infrastrukturpropositionen bl.a. i syfte att omhänderta det identifierade behovet inom sjö- och luftfarten. gav regeringen i uppdrag att föreslå en modell för utvärdering av forskning och innovation (dnr N2012/1372/TE). Syftet är att ta fram en modell för att mäta utveckling, introduktion och spridning av förbättrade produkter och tjänster med fokus på bidrag till transportpolitisk måluppfyllelse. gav regeringen i uppdrag att utvärdera resultat av tidigare transportforskning. uppdrog regeringen åt att analysera hur och var verket kan använda sig av innovationsupphandling för att driva på utvecklingen av effektivare processer och ny teknik, till gagn för egen effektivitet och för ett samhällsekonomiskt effektivt och hållbart transportsystem. Olika typer av it-lösningar har stor potential att bidra till bl.a. en effektivare användning av kapaciteten i transportsystemet. Användningen av it kan möjliggöra exempelvis smarta och effektiva transportlösningar samt minskat behov av resande genom bl.a. distansarbete och resfria möten. Det långsiktiga arbetet att ta till vara möjligheterna att använda informationsteknologi inom transportsystemet genom intelligenta transportsystem (ITS) fortgår. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Kommunikation och informationsutbyte mellan användare och förvaltare av transportsystemet är nödvändig för att utveckla transportsystemet och för att skapa marknadslösningar. Kopplingen mellan människa, fordon och infrastruktur är viktig för att skapa smarta och kostnadseffektiva lösningar för effektivare kapacitetsutnyttjande, bättre tillgänglighet, ökad trafiksäkerhet och minskad klimatpåverkan. ITS har stor betydelse för utvecklingen av trafikslagsövergripande intermodala transportlösningar och det informationsflöde som behövs vid förflyttningar av personer och gods. För att klara det bör den digitala infrastrukturen inom transportsystemet få ökat fokus. Svenskt näringsliv deltar i utveckling och införande av ITS i nära samverkan med universitet och högskolor samt offentlig sektor. Satsningar på innovationer och demonstrationer, men inte minst implementering är viktiga förutsättningar för svenskt näringslivs konkurrenskraft och export av ITS- tjänster och produkter. För att påskynda och samordna insatserna arbetar på regeringens uppdrag för att utveckla former för samarbete mellan myndigheter och näringsliv. Andra viktiga uppgifter är att ge råd i och påskynda och andra aktörers arbete med att genomföra en handlingsplan för ITS samt att verka för ett ökat svenskt agerande i EU på ITS-områ- det. uppdrag upphör 2012. verksamhet ska utvärderas och därefter kan regeringen överväga om uppdraget ska förlängas. Fortsatt framåt för fossiloberoende fordonsflotta Regeringens insatser för en fossiloberoende fordonsflotta fortsätter. tillkallade regeringen en särskild utredare för att kartlägga möjliga handlingsalternativ samt identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen (dir. 2012:78). Åtgärderna kan avse alla de relevanta aspekter som kan ha betydelse för att uppnå den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 samt, med avseende på transportsektorn, visionen om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Generellt verkande styrmedel som sätter pris på utsläppen utgör grunden för omställningen. Sådana styrmedel behöver kompletteras med mer riktade styrmedel. Regeringen föreslår att den femåriga skattebefrielsen för nya bilar med 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 bättre miljöegenskaper skärps för att stimulera till köp av bilar med låga koldioxidutsläpp. Ett kvotpliktssystem bör införas för att uppnå en inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselolja enligt de nivåer som tilläts enligt bränslekvalitetsdirektivet (bl.a. 10 volymprocent etanol i låginblandad bensin och 7 volymprocent FAME i dieselolja). Satsningarna för att stödja utvecklingen av ny teknik fortsätter, bl.a. genom programmet för demonstration och marknadsintroduktion av elbilar och laddhybrider samt demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel. Andra insatser för ett miljöanpassat transportsystem och ökad hälsa Den långsiktiga visionen är att 2050 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. har i uppdrag att i samråd med andra myndigheter samt länsstyrelserna att lämna ett underlag för en svensk färdplan som ska beskriva hur utsläppsminskarna kan se ut och hur minskningen bör fördelas mellan sektorer för att nå målet på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen har för avsikt att närmare beskriva hur det svenska arbetet för att nå visionen om noll i nettoutsläpp ska genomföras. fortsätter att sträva efter en global överenskommelse genom och klimatkonventionen (UNFCCC) för att begränsa den internationella luftfartens klimatpåverkan. Nationellt fortsätter arbetet med att optimera flygvägar och utveckla operativa metoder och system som säkerställer att flygning i svenskt luftrum kan ske med så liten miljöpåverkan som möjligt. För att detta arbete ska bli framgångsrikt är det viktigt med ett fortsatt samarbete mellan , Transportstyrelsen, flygplatshållare och flygbolag. Transportpolitiken kan bidra till en minskad ohälsa t.ex. genom insatser för en ökad trafiksäkerhet, minskade utsläpp av luftföroreningar eller buller. Bidrag till ökad hälsa kan ske genom insatser som underlättar fysisk aktivitet t.ex. genom att gå och cykla. Mot denna bakgrund ser regeringen behov av att tydliggöra de samlade hälsoeffekterna från transportsystemet. Transporter utan last eller med lågt kapacitetsutnyttjande är ett konkret exempel på bristande effektivitet i EU:s transportsystem och transportpolitik. är av lastbilstransporter och hälften av godstågens Det är en viktig klimatfråga och handlar om behovet av ökad samverkan mellan grupper av köpare av transporter och transportföretag för att uppnå bättre kapacitetsutnyttjande. Europeiska kommissionen presenterade ett förslag om ett reviderat svaveldirektiv. Syftet med förslaget är att införliva internationella regler om minskning av utsläpp av svaveloxider från fartyg som antagits av . Svaveldirektivet innebär en skärpning av befintliga regler. Det globala regelverket har funnits . antog IMO ändringar av bilagan som trädde ikraft . En överenskommelse har nåtts om texterna mellan rådet och . Slutligt beslut är att vänta under innevarande år. -att bränslen som används i svavelkontrollområdena (SECA) endast får innehålla 0,1 viktprocent svavel, -att from får bränslen som används på EU:s territorialvatten utanför svavelkontrollområdena innehålla högst 0,5 viktprocent svavel, -att IMO:s möjlighet att senarelägga kravet på högst 0,5 viktprocent svavel till 2025 har strukits i direktivförslaget, samt -att om ändras när det gäller SECA ska kommissionen, om det är motiverat, utan dröjsmål föreslå en änd- ring av direktivet. Under förhandlingen i rådet har regeringen aktivt drivit linjen att samma krav bör gälla samtliga fartyg inom hela EU, dvs. att de strängaste kraven i IMO bör gälla i samtliga EU-län- ders farvatten. Denna linje har dock inte vunnit gehör bland övriga medlemsstater då motståndet har varit massivt från länder utanför svavelkontrollområdena. godtog därför ordförandens kompromissförslag som innebar en viss skärpning gentemot IMO:s beslut. Beslutet ska ses mot bakgrund av att utsläppen av svaveldioxid på land har minskat dramatiskt medan sjöfartens utsläpp istället har ökat markant. De skärpta reglerna medför att sjöfartens utsläpp av hälsofarliga partiklar och försurande luftföroreningar minskar kraftigt särskilt i norra . För svensk del innebär det att förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning förbättras kraftigt. Det innebär även positiva hälsoeffekter för och övriga . De skärpta reglerna rörande svavelhalter i marint bränsle kommer att innebära ökade kostnader för sjöfartsnäringen och transportköparna. Eftersom beräkningarna om framtida bränslepriser är osäkra är det svårt att förutspå hur stora kostnadsökningar förväntas bli. Bränslekostnaden kan innebära att transporter flyttas från sjöfarten till väg och järnväg. Det är dock inte troligt att svaveldirektivet leder till större överflyttningar då det rör sig om stora volymer av gods vilka nästan enbart kan fraktas till sjöss. Faktorer som påverkar en eventuell överflyttning är det framtida bränslepriset och kapaciteten på väg och järnväg. De ökade transportkostnaderna kan komma att påverka den svenska basindustrin som konkurrerar på en global marknad. Regeringen avser att noga följa genomförandet av svaveldirektivet och eventuella konsekvenser för berörda näringar. Trafiksäkerhet fortsatt i fokus Det är viktigt att ha ett trafikslagsövergripande perspektiv i trafiksäkerhetsarbetet och vidta åtgärder där de gör störst nytta. omkom 319 personer på de svenska vägarna (241 män och 78 kvinnor). Det är en ökning jämfört med , men olycksutvecklingen är ändå mycket gynnsam sett över ett längre tidsperspektiv. Det innebär att , i förhållande till folkmängd, har bland det lägsta antalet döda i trafiken. Regeringen fortsätter satsningarna för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Det finns en rad områden där har varit framgångsrikt, exempelvis genom mittseparering av farliga vägsträckor, användning av hastighetsövervakningskameror och nya hastighetsgränser. har ett etappmål om högst 220 döda i vägtrafiken och en minskning av antalet allvarligt skadade med en fjärdedel . Ambitiösa mål har stor betydelse för att stimulera utvecklingen mot nya sätt att minska antalet dödade och allvarligt skadade i vägtrafiken. Analyser av trafiksäkerhetsutvecklingen visar att etappmålen kan vara inom räckhåll. Inom bantrafiken beräknas antalet omkomna uppgå till 93 personer, (63 män, 29 kvinnor och en okänd), varav 63 dödsfall har klassificerats som självmord. De flesta olyckor sker i samband med obehörigt spårbeträdande. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Dessa olyckor skapar i sin tur stopp och förseningar i tågtrafiken. Det är angeläget att fortsätta arbetet med att öka säkerheten inom bantrafiken genom olika åtgärder för att förhindra olyckor. Den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra trafiksäkerheten i vägtrafiken är att minska hastighetsöverträdelserna. Fokus bör även läggas på att ytterligare reducera antalet dödade och mycket allvarligt skadade bland oskyddade vägtrafikanter. Detta gäller bl.a. åtgärder som gynnar säker cykling. startar tre demonstrationsprojekt av nya vägräcken, där man ska testa nya räckeskonstruktioner för att öka säkerheten för motorcyklister. Alkohol är inblandat i cirka en femtedel av dödsfallen i vägtrafiken och rattfylleri på grund av narkotikaintag utgjorde av alla anmälda rattfylleribrott. Regeringen anser att det även fortsättningsvis är viktigt att arbetet bedrivs brett för att minska antalet förare som är påverkade av alkohol eller andra droger på våra vägar. Det är viktigt att ha en helhetssyn vad gäller påverkade förare, oberoende av orsakerna till detta, så att stödjande teknik och även metoderna för information, kontroll, påföljder och behandling utvecklas och samordnas. Inom fordonsområdet ser regeringen positivt på utvecklingen av teknik som kan stödja föraren i en säker körning. infördes ett permanent och förbättrat system för alkolås till rattfyllerister. Syftet med de nya reglerna är att fler rattfylleridömda p.g.a. alkoholintag ska ansöka om körkort med villkor om alkolås, så att återfall i rattfylleri undviks. För att åstadkomma detta har kostnaderna för alkolås för den enskilde sänkts, bl.a. genom subventionering av de administrativa kostnaderna för hantering av alkolåsärenden hos Transportstyrelsen. har reglerna för spärrtid skärpts, så att den som inte ansöker om körkort med villkor om alkolås eller inte får sin ansökan beviljad får en spärrtid som motsvarar villkorstiden på ett eller . Det är angeläget att följa resultaten av det nya systemet för alkolås efter rattfylleri. Regeringen vill också stödja ett ökat frivilligt införande av alkolås och annan liknande teknik i förebyggande syfte. Billigare och mer användarvänlig framtida teknik bedöms ytterligare skynda på utvecklingen mot att alkolås och annan teknik som känner av och varnar om föraren är påverkad blir standard. Genom fordonsforskningsprogrammet stödjer staten i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 samarbete med näringslivet fortsatta forskningsinsatser som syftar till att skapa sådana tekniska lösningar. När det gäller omständigheter och beteenden som påverkar körförmågan, har regeringen särskilt uppmärksammat användning av teknik för kommunikation, informationssökning m.m. under körning. har riktat ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2010/11:TU18, rskr. 2010/11:222) att regeringen bör beakta den forskning som gjorts och görs på området mobiltelefoni vid bilkörning, för att återkomma till senast med förslag till åtgärder som kan erfordras, eller redovisa vidtagna åtgärder när det gäller mobiltelefonerande vid bilkörning. () har i två rapporter undersökt aktuell forskning och andra länders erfarenheter på området om användning av teknik för kommunikation, informationssökning m.m. under körning, samt vilka effektiva åtgärder som finns för att motverka trafikfarlig användning av teknik under körning. Regeringen avser att återkomma till med en skrivelse i frågan. Införandet av reglerna i EU:s tredje körkortsdirektiv i svensk lagstiftning innebär trafiksäkerhetsvinster. Bland annat införs harmoniserade regler för mopedkörkort, nya körkortsbehörigheter för MC, bussar och lastbilar. Trafiksäkerheten främjas även genom ett stegvis tillträde till de tyngsta och mest motorstarka fordonen, främst vad gäller motorcyklar, lastbilar och bussar. För att minska de problem som uppkommer med olyckor, stopp i trafiken och andra trafikstörningar där tunga vägfordon är inblandade, avser regeringen att införa krav på vinterdäck på tunga fordon (fordon med totalvikt över ) för både svensk- och utlandsregistrerade tunga fordon. Avsikten är att införa detta när förslaget accepterats av Europeiska kommissionen i enlighet med de regelverk som finns vad avser tekniska regler. Bra vinterdäck med tillräckligt mönsterdjup är inte bara en trafiksäkerhetsfråga utan är också avgörande för framkomligheten. Kostnaderna för stopp och stillestånd i trafiken är höga. har en lång tradition av systematiskt trafiksäkerhetsarbete vilket har lett till att har ledande position internationellt inom området. har (genom ) tecknat bilaterala samarbetsavtal med både motsvarigheten i (Memorandum of Understanding) och i (Memorandum of Cooperation) inom bl.a. trafiksäkerhetsområdet. kunnande och goda vitsord inom trafiksäkerhetsområdet gynnar som nation men också svenska företag. Regeringen arbetar aktivt med den europeiska integrerade havspolitiken. Havspolitiken är tvärsektoriell på så sätt att flertalet politikområden är berörda. Europeiska kommissionen har aviserat ett meddelande om s.k. blå tillväxt i syfte att EU:s havspolitik ska bidra till att stärka konkurrenskraften i kust- och havsregioner och skapa fler arbetstillfällen, men göra insatser för en bättre vatten- och havsmiljö. Regeringen avser att följa upp meddelandet bland annat som ett led i det fortsatta arbetet med att anledning av regeringens propositionen En sammanhållen svensk havsmiljö (prop. 2008/09:170). Andra aktuella tvärsektoriella aktiviteter inom den europeiska integrerade havspolitiken är arbetet med havsplanering och sjöövervakning. Väl fungerande transport- och infrastruktursystem inom samt till och från har stor betydelse för utveckling men också för hela EU-området. Östersjöstrategin omfattar de åtta medlemsstaterna runt och är den första makroregionala strategin i EU. för baseras på tre pelare: Rädda , integrera och öka välståndet. Transportsystemen är ännu inte sammanlänkade i tillräcklig utsträckning för att ta bäst tillvara regionens potential för konkurrenskraft eller livskvalitet. Ett mer systematiskt samarbete mellan och bättre underlag krävs för att förbättra transportsystemen i regionen. har därför tagit initiativ till och samordnat framtagandet av en transportstudie benämnd Baltic Transport Outlook (BTO). Syftet med studien var bl.a. att beskriva befintliga transportflöden i , statusen på infrastrukturen och gemensamma flaskhalsar. Vidare gjordes prognoser för utvecklingen för ovanstående områden. Projektet presenterade sina slutsatser och ska utgöra en grund för framtida samarbete inom Ett arbete pågår att revidera östersjöstrategin vilket ska presenteras . Den täta fartygstrafiken i bl.a. innebär behov av att fokusera på sjösäkerhetsarbetet för att säkerställa att kontinuerliga åtgärder vidtas för att öka säkerheten och minska risken för olyckor. Det är därför angeläget att svenska myndigheter tillsammans med motsvarande myndigheter runt arbetar för att öka säkerheten till sjöss och skydda miljö. Regeringen har tagit initiativ till att stärka samarbetet med grannländer i olika sammanhang. Ett exempel är den undersökning om behovet av och möjligheterna för en ny fast Öresundsförbindelse mellan och för väg och järnväg som genomfört. och tillsatte 2010 en tjänstemannagrupp för kunskapsutbyte om, och för att följa den svenska undersökningen. Undersökningens slutsats är att kan en ny Öresundsförbindelse behövas. Regeringen överlämnade undersökningspromemoria till med uppdrag att beakta undersökningens resultat i den långsiktiga delen av den då pågående kapacitetsutredningen. Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:1 Väghållning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 22 763 775 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 623 160 tkr prisnivå. 4Motsvarar 23 360 258 tkr prisnivå. -statlig väghållning, vilket innefattar vägplanering, byggande, drift, bärighetsåtgärder, underhåll och fysiska trafiksäker- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 hetsåtgärder, gång- och cykelvägar på det statliga vägnätet, ränta och amortering på upptagna lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor samt vissa prioriterade vägprojekt, -bidrag, vilket innefattar de statsbidrag som myndigheten administrerar till regionala kollektivtrafikanläggningar inklusive handkappanpassningsbidrag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, enskilda vägar, bidrag till gång- och cykelbehov, planskilda passager m.m. för att minska konfliktpunkter mellan skyddade och oskyddade trafikanter samt förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar, -andra insatser, utöver väghållning och bidrag, som följer av instruktion, -informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen, -ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon liksom polisens administrations- och fakturahanteringskostnader för detta, -stakning av vinterled till , -eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv, samt -kostnader för administration av vägavgifter som inte är systemkostnader. När det gäller samhällets krisberedskap ingår i samverkansområde Transporter. Avgifter på den nya bron över Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att disponera de avgifter som, med stöd av väglagen (1971:948), tas ut för passage över den nya bron över på , för räntor och amorteringar för de lån som tagits upp för byggandet av bron samt kostnader för vägavgiftssystemet. Skälen för regeringens förslag: Den nya bron över på planeras att färdigställas och öppnas för trafik . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 vesteringen har delvis finansierats med lån i . Kapitalkostnaden för dessa lån ska enligt beslut (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) finansieras genom att vägavgifter tas ut av dem som trafikerar bron. Avgiftsintäkterna bör därför få disponeras för att betala räntor och amorteringar på de upptagna lånen samt för de systemkostnader som följer av uttaget av vägavgifter. Av 29 § väglagen (1971:948) följer att regeringen kan bestämma att avgift får tas ut för begagnade av allmän väg. En särskild utredare har regeringens uppdrag att ta fram författningsförslag om uttag av avgifter för fordon som trafikerar de nya broarna i , och . Uppdraget ska i denna del redovisas . Regeringen avser därefter återkomma till med förslag om hur uttag av avgifter för användandet av väginfrastruktur framöver ska regleras. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Verksamheten omfattar uppdragsverksamhet, offentligrättsliga avgifter och avgift för färd på Svinesundsförbindelsen och bro över på . I uppdragsverksamhet ingår Färjerederiet. Utgångspunkten för Färjerederiet är att uppnå en lönsamhet i nivå med branschen i övrigt, skild från övriga delar. I uppdragsverksamheten ingår även att administrera stödsystem för andra aktörer inom sektorn. Huvudregeln för denna verksamhet är att full kostnadstäckning ska uppnås. beslutar självt (efter samråd med ) om prissättningen för uppdragsverksamheten. uppdragsverksamhet omfattar följande tjänster: -Försäljning av informationsuttag ur den nationella vägdatabasen. -Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet). -Tillhandahållande av fordon vid förarprov. I tabellen nedan framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten i . Tabell 3.18 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) Övriga avgifter för uppdragsverksam- De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter för främst transportdispenser. De redovisas i tabell 3.19. Tabell 3.19 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) investeringar omfattar de investeringar som fastställts av regeringen i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och av länen i de regionala planerna. investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via medfinansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och bidrag från EU(TEN- De trängselskatteinkomster som används för investeringar ingår i anvisade anslag. beräknar att genomföra investeringar för (tabell 3.20). Investeringar i nationell plan inkl närtid1 Investeringar i regional plan inkl närtid2 Bärighetshöjande åtgärder inkl närtid Investeringar med överskott från träng- Investeringar med överskott från träng- Medfinansiering, förskottering m.m. 1Inklusive medfinansiering, däribland TEN-medel 2Inklusive finansiering från förskottering Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Väghållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 29 20142040. Skälen för regeringens förslag: Den verksamhet som bedriver innebär ofta att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. sluter fleråriga och har i uppdrag att lämna bidrag till olika ändamål. Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203), oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet ska avse det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndiganderamen inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån.