prop · H0031d33 · 2012-09-20 00:00:00 — En annan större farhåga är att bli drabbad av virus, en farhåga som minskat från 2011. Det är nästan uteslutande männens rädsla för virus som minskat. Endast drygt hälften anser att de har den information de behöver om säkerheten på internet, vilket inte utgör någon signifikant förändring . Kvinnors känsla av att vara välinformerade om säkerheten på internet har ökat marginellt medan männens har minskat marginellt. För det mesta känner sig de tillfrågade emellertid trygga när de använder internet. I de EU-direktiv om elektroniska kommunikationer som genomförts genom ändringarna i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (se SFS 2011:590) uppdaterades kraven på driftssäkerhet och en skyldighet för operatörer att rapportera driftstörningar och integritetsincidenter till PTS infördes. PTS har tagit fram föreskrifter om dels obligatorisk rapportering av integritetsincidenter, dels obligatorisk rapportering av driftinciden- Föreskrifterna trädde i kraft . PTS bedriver såväl planlagd som händelsestyrd tillsyn av driftsäkerhet. har två händelsestyrda tillsynsärenden avslutats inom driftsäkerhetsområdet. Det första föranleddes av en störning i en operatörs internationella telefonnät. Störningen orsakades av omställning . Det andra ärendet föranleddes av störningar i flera operatörers nät på grund av avbrott i en kabel. En s.k. kaka (eng. cookie) är en liten textfil som webbplatsen en person besöker begär att spara på personens dator. Kakor används på många webbplatser för att ge en besökare tillgång till olika funktioner. Det går att använda informationen i en kaka för att följa hur användare surfar. fanns kravet att informera användaren om kakor men enligt nya EU-direk- tiv har lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation ändrats så att konsumenten även måste samtycka till att kakor lagras. Syftet med ändringen är att konsumenterna ska vara medvetna om vilken information som sparas eller lagras. har deltagit aktivt i det internationella arbetet med nät- och informationssäkerhet, bl.a. genom styrelsearbete i (Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet) och i fortsatta förhandlingar kring ett nytt mandat för som enligt Europeiska kommissionens förslag ska stärka och modernisera byrån samt fastställa ett nytt mandat för en femårsperiod. arbetar för att höja nät- och informationssäkerheten både inom och utanför EU. har vidare deltagit aktivt i EU:s arbete för skydd av kritisk informationsinfrastruktur. Det saknas fortfarande en tydlig problembeskrivning och illustration av hur det digitala utanförskapet ser ut i samhället. Därför fick Handisam i uppdrag av regeringen att utveckla ett system för uppföljning av e-tillgänglighet (se ovan under Resultat). För att öka den digitala delaktigheten är det viktigt att hitta former för samarbete och dialog mellan myndigheter, marknaden och andra berörda aktörer, inte minst de ideella organisat- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ioner som tar värdefulla initiativ. Därför beslutade regeringen om inrättandet av Användningsforum som en del i att bidra till ökad dialog med fokus på användbarhet och tillgänglighet. I många fall visar det sig att de funktioner som tagits fram för kvinnor och män med funktionsnedsättning också gör det lättare för andra användare. Det är därför viktigt att inriktningen går mot att användbarhet för alla användare, s.k. design for all, finns med redan från början när tjänster och teknik utvecklas. Arbete och insatser med avstamp i strategin för genomförandet av funktionshinders-politi- ken, behöver löpande följas upp och utvecklas. Dagens samhälle är mycket beroende av att it och internet fungerar. Ansvaret för nät- och informationssäkerhet delas av användare, marknadens aktörer och staten. Statistik från SCB 2010 visar att många företag, särskilt inom kritiska sektorer såsom finanssektorn samt kommunikations- och informationssektorerna, är kompetenta och ansvarsfulla när det gäller nät- och informationssäkerhet. Det är dock långt kvar innan tillräckligt många företag kan anses ha en tillräckligt god säkerhet och PTS tillsyn visar att även företag inom de kritiska sektorerna ibland gör misstag. Det finns därmed all anledning för PTS och övriga utpekade myndigheter med särskilt ansvar på informationssäkerhetsområdet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), (), , , Säkerhetspolisen och Försvarsmakten, att fortsätta arbeta aktivt för ökad informationssäkerhet. PTS genomförda internetsäkerhetsundersökning visar att det finns förbättringspotential kring användares medvetande och åtgärder kring internetsäkerhet. Fortsatta insatser på området är därför angeläget. är det främjande för it-användningen att de tillfrågade ändå generellt upplever sig trygga när de använder internet. I samband med beredningen av reviderade regler för kakor (se ovan under Resultat) uttryckte flera remissinstanser farhågor om att användningen av kakor skulle komma att försvåras och att detta skulle kunna leda till att vanlig s.k. surfning på internet skulle bli betydligt mer omständlig och komplicerad. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 PTS i uppdrag att redovisa effekterna av lagändringen. Uppdraget ska slutredovisas till () . 4.4.4Tjänster som skapar nytta Regeringens styrning av myndigheternas arbete med e-förvaltning Regeringen har arbetat med att förstärka den myndighetsövergripande styrningen av e-förvaltningsområdet. presenterade regeringen en handlingsplan för e-förvaltning med fokus på hur grunderna för it-baserad verksamhetsutveckling kunde förbättras. Delegationen för e-förvaltning (E-delegat- ionen) ska i nära samverkan med koordinera de statliga myndigheternas it-baserade utvecklingsprojekt samt följa upp dess effekter för medborgare, företagare och medarbetare (dir. 2009:19). Delegationen koordinerar dessutom vissa it-standardiseringsfrågor samt bistår regeringen i det internationella arbetet på området. E-delegationen arbetar med att genomföra handlingsplanen för e- förvaltning. E-delegationen har och föreslagit åtgärder till regeringen i tre delbetänkanden; Så enkelt som möjligt för så många som möjligt - En bit på väg, (SOU 2011:27), Så enkelt som möjligt för så många som möjligt - Vägen till effektivare e-förvaltning (SOU 2011:67) och Så enkelt som möjligt för så många som möjligt - Den mjuka infrastrukturen på väg (SOU 2012:18). E-delegationen fortsätter att redovisa och koordinera en bred portfölj av prioriterade e-förvaltningsprojekt i syfte att nå en behovsdriven e-förvaltning 2014. Utredningen om integritet, effektivitet och öppenhet i en modern e-förvaltning (dir. 2011:11) beslutades . En särskild utredare ska se över den s.k. registerlagstiftningen och vissa därmed sammanhängande frågor i syfte att skapa rättsliga förutsättningar för en mer effektiv e-förvaltning, där såväl den enskildes rätt till personlig integritet som allmänhetens berättigade anspråk på insyn i den offentliga verksamheten tillgodoses. En enklare vardag för privatpersoner och företag gav regeringen , , Lantmäteriet och Transportstyrelsen i uppdrag att vara utvecklingsansvariga myndigheter inom olika behovsområden. De fyra myndigheterna har inkommit med en första rapport. har E-delegationen bedrivit ett antal förstudier kring enklare digitala möten: Mina fullmakter och Min ärendeöversikt. Delegationen har även tagit fram flera förslag till förvaltningsgemensamma funktioner som gör det lättare för privatpersoner och företag att ha kontakt med myndigheter och kommuner. Bl.a. har en vägledning om myndigheters användning av sociala medier tagits fram. En öppnare och smartare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet Regeringen gav i uppdrag att i samarbete med och vidareutveckla den myndighetsgemensamma företagarportalen . Myndigheterna ska bl.a. säkerställa att det, inom ramen för , finns gränssnitt för maskin till maskin-kommunikation i syfte att möjliggöra för tredje part att kunna använda tillgänglig information för utveckling av tjänster. Gränssnitten ska publiceras i förvaltningens gemensamma tjänstekatalog. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som ska utreda och föreslå lösningar som leder till ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen. Syftet med utredningen är att företagen som regel bara ska behöva lämna uppgifter till statliga myndigheter en gång och till ett ställe. De uppgifter som avses är sådana där själva uppgiftslämnandet har sin grund i lag, förordning eller myndighetsföreskrifter. En effektivare offentlig verksamhet med hög kvalitet E-delegationen har tagit fram en vägledning i nyttorealisering som ska stödja myndigheter och kommuner att följa upp och nå effekter i e-förvaltningsprojekt. E-delegationen har på konceptuell nivå tagit fram standarder, vägledningar och lösningar för informationsdelning och det som rör den mjuka infrastrukturen, t.ex. tillgängliggjord information, grundläggande tjänster och funktioner. Förutsättningar finns nu för att tillämpa lösningar för den mjuka infrastrukturen och vissa förvaltningsgemensamma funktioner i praktiken. Som en del i realiseringen av den förvaltningsgemensamma visionen och målbilden fokuserar E-delegationen på förvaltningsgemensamma tjänster där det naturligen inte finns någon myndighet som ensam kan ta ansvar för typen av tjänst. E-delegationen har lanserat en nationell tjänstekatalog för alla myndigheter och offentliga aktörer i . har E-delegationen dessutom bedrivit ett antal förstudier kring effektivisering av informationsförsörjning inom området ekonomiskt bistånd samt en effektivare gemensam itdrift. En av hörnstenarna för att kunna utveckla en effektiv och framgångsrik e-förvaltning är att det finns väl fungerande tjänster för elektronisk identifiering, signering och validering (e-legiti- mationer). Med hjälp av en e-legitimation kan en användare av elektroniska tjänster både bevisa sin identitet och med elektronisk signatur bekräfta lämnade uppgifter. förbereder de infrastrukturella förändringar som behövs för att skapa ett nytt system för svensk e-legitimation, med namnet Svensk e-legitimation . I det arbetet ingår att utveckla ett regelverk i syfte att etablera en modell för att reglera förhållandet mellan de olika aktörerna i systemet. Tanken är att regelverket ska kunna användas både för den offentliga förvaltningens och den privata sektorns e- tjänster. Avsikten är att underlätta för statliga och kommunala myndigheter att få tillgång till e-le- gitimationer som behövs för åtkomst till deras elektroniska tjänster. Målet är vidare att alla de som tillhandahåller e-identifieringstjänster och som uppfyller de krav som ställs upp, ska kunna anslutas till systemet för Svensk e-legitimation för att därigenom åstadkomma en ökad valmöjlighet för den enskilde. Frågan om vilken ny lagstiftning som behövs beträffande myndigheternas tillgång till tjänster för elektronisk identifiering bereds inom . PTS är tillsynsmyndighet för kvalificerade elektroniska signaturer. PTS har inte bedrivit någon tillsyn på området . har anmält sig till PTS som utfärdare av kvalificerade certifikat. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det arbete som pågått med att stärka styrningen av de statliga myndigheternas arbete med e-förvaltning har ännu inte skapat alla nödvändiga förutsättningar för en tillräckligt effektiv och koordinerad utveckling av e-förvaltningen på förvaltningsgemensam nivå. Detta innebär fortsatt dubbelarbete och suboptimering inom förvaltningen som helhet. Det återstår mycket att göra vad gäller att digitalisera mötet med det offentliga så att det blir så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av förvaltningens service. Utvecklingen är inte tillräckligt driven av medborgares och företags behov. Även om den pågående översynen av registerlagstiftningen (dir 2011:11) kommer att lösa ut många rättsliga frågor kring informationsdelning på lång sikt, kvarstår många frågor på kort sikt som kräver sin lösning för att kunna realisera de rationaliseringsvinster som e-förvalt- ningsprojekt utlovar. Utvecklingen av de förvaltningsgemensamma komponenterna har fortsatt långa ledtider. Avsikten med det nya systemet för Svensk e-le- gitimation är att nya och differentierade lösningar för e-legitimationer ska kunna utvecklas. Detta väntas i sin tur leda till större tillgänglighet till och ökad användarvänlighet hos e-legitimat- ioner. En sådan utveckling främjar användningen av elektroniska tjänster och elektronisk handel. Det bedöms dessutom gynna utvecklingen av helt nya typer av elektroniska tjänster. En möjlighet att använda e-legitimationer i gränsöverskridande sammanhang skulle också kunna underlätta kommunikationen mellan medborgare och myndigheter, t.ex. när personer och företag inom EU behöver komma i kontakt med myndigheter i andra medlemsländer än där de är bosatta. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 PTS bredbandskartläggning 2011 visar att av alla hushåll och företag i har tillgång till bredband om minst /s. Detta är en ökning med jämfört med . Enligt PTS bedömning beror ökningen helt på utrullning av fiber i accessnätet. Bredbandskartläggningen visar dock att det alltjämt är stora skillnader på tillgången till högre överföringshastigheter i områden i tätorter och småorter jämfört med områden utanför tätorter och småorter. Generellt sett ökar emellertid tillgången i samtliga områden. Andelen av hushållen som finns eller företagen som verkar i, eller i närheten av, en fastighet som är ansluten till ett fibernät, har ökat från till mellan . Därigenom är förutsättningarna goda för att tillgången till höghastighetsbredband ska öka ytterligare . PTS bredbandskartläggning 2011 visar också att tillgången till bredband med LTE (så kallat 4G) ökat snabbt , framför allt i större tätorter. av hushållen har täckning av LTE vid sina hem, vilket kan jämföras med en dryg tiondelsprocent året innan. I PTS rapport 2011 framgår att antalet bredbandsabonnemang var 8,2 miljoner . Av dessa var tre miljoner fasta bredbandsanslutningar (bl.a. fiber, kabel-tv och xDSL) och drygt fem miljoner anslutningar till mobilt bredband (mobilt bredband och mobil tilläggstjänst). Antalet mobila bredbandsabonnemang ökade . Det är mobilt bredband som tilläggstjänst, i form av smarta mobiltelefoner, som står för den stora ökningen. Regeringen genomför olika satsningar på området för bredbandsinfrastruktur. Det handlar om åtgärder för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer samt satsningar på nyetablering av infrastruktur. Regeringen satsar medel inom Landsbygdsprogrammet och genom kanalisationsstöd samt för medfinansiering till dessa båda stöd. Regeringen beslutade att Bredbandsforum ska fortsätta sitt arbete i syfte att främja utbyggnaden av bredband i alla delar av landet. Bredbandsforum, som tillsattes av re- geringen , är en arena för dialog och samverkan mellan regeringen, myndigheter, organisationer och företag som verkar på den svenska bredbandsmarknaden. Syftet är att hitta konstruktiva lösningar som bidrar till en ökad samverkan om utbyggnad av bredband för att nå målen som anges i regeringens bredbandsstrategi. Forumet har tillsatt arbetsgrupper som fokuserar på olika frågor kopplade till att främja bredbandsutbyggnaden i alla delar av landet.3 Samhällsomfattande tjänster och telefoni Samhällsomfattande tjänster enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation tillhandahålls i första hand genom marknadens försorg och motsvarar rimliga krav på den lägsta nivå av kommunikationstjänster som ska finnas tillgängliga i samhället. Regeringen beslutade , genom en ändring av förordning (2003:396) om elektronisk kommunikation, att höja nivån för funktionell tillgång till internet från 20 kbit/s till /s. Den nya nivån tjänar som riktlinje för en nödvändig hastighet för att kunna surfa på internet med fullgod upplevelse. De allra flesta användare har möjlighet att teckna ett bredbandsabonnemang om minst /s där de bor eller verkar. Det finns dock fortfarande platser runt om i där det inte är möjligt. Här kommer PTS tilldelning av tillstånd i det s.k. 800 MHz-bandet att få stor betydelse. En av tillståndshavarna i 800 MHz-bandet har i sitt tillstånd ett täckningskrav som innebär att tillståndshavaren ska använda fram , för att erbjuda bredbandstäckning till de fasta bostäder och stadigvarande verksamhetsställen som saknar möjlighet till bredband med en hastighet om minst /s. har som gått fortsatt arbetet med teknikskiftet där kopparnätet i vissa områden ersätts med trådlösa anslutningar. Arbetet avbröts tillfälligt på grund av bl.a. utrustningsproblem och en nystart skedde . Regeringen gav PTS i uppdrag att se till att den som stadigvarande i sin bostad eller fasta verksamhetsställe har haft tillgång till telefoni, men saknar detta, får tillgång till telefo- 3 För mer information se . nimöjligheter om de begär det. PTS har bevakat abonnenter som förlorat sin anslutning till Telia- Sonera AB:s fasta telefoninät. har dock ingen ny abonnent varit i behov av en upphandlad telefonilösning. PTS betalar dock fortsatt för de 16 abonnenter som myndigheten tidigare upphandlat telefonilösningar till. konstaterades det att det finns ett behov av hjälp och rådgivning från en oberoende part, dit konsumenter kan vända sig med sina frågor om fast telefoni. Regeringen gav därför PTS i uppdrag att genomföra särskilda informationsinsatser till slutanvändare i första hand inom området fast telefoni. Med anledning av uppdraget startade PTS en upplysningstjänst. Uppdraget har förlängts till . PTS arbete för robust, redundant och säker elektronisk kommunikation inklusive ett säkert internet sker enligt en framtagen strategi och handlingsplan som uppdaterades . Arbetet sker i etablerade former och offentligprivat samverkan tillsammans med ägare av infrastruktur för elektronisk kommunikation. In- satserna finansieras genom avgifter från teleoperatörerna och bidrag från MSB. Syftet är att genom särskilda insatser, utöver vad som kan vara kommersiellt betingat, stärka tillförlitlighet, uthållighet och tillgänglighet i elektroniska kommunikationer vid kriser och extraordinära driftsförhållanden. Metoder och system har utvecklats för att förebygga och minska avbrottstider genom att bl.a. skapa en gemensam lägesbild över allvarliga störningar samt förbättrad information till allmänheten. Vid bredbandsutbyggnad eftersträvas ökad redundans och viss samordning kan då även ske med finansiering via strukturfondsmedel. Avgrävda kablar är den vanligaste orsaken till avbrott med betydande kostnader för abonnenter och vid återställning. Genom tjänsten Ledningskollen, som är under införande i allt fler kommuner, kan bl.a. markentreprenörer i förhand få information om förläggning av kablar och VA-system i geografiska områden. Arbete bedrivs med att ta fram underlag till en internetspecifikation med olika robusthets- och säkerhetskrav (typfall) som kan användas vid upphandling av olika myndigheter. ska det finnas en sådan gemensam internetspecifikation. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Som s.k. krisberedskapsmyndighet lämnar PTS en risk- och sårbarhetsanalys (RSA) till regeringen. Analyserna sammanställs av MSB och och utgör underlag för insatser och åtgärder. PTS kommer att utveckla sin RSA ytterligare avseende bl.a. frågor om PTS stöd till länsstyrelser och kommuner samt vad gäller logiska hot. PTS arrangerar och medverkar i olika krisberedskapsövningar för sektorn, såväl nationellt som internationellt. genomfördes sektorsövningen Telö11, som återkommit vart annat år . Motsvarande övning genomfördes också 2005. Omfattande utvärderingar och vunna erfarenheter från övningsverksamheten leder till förbättringar i krisberedskapen och initierar förebyggande åtgärder. Planering avseende Telö13 har initierats. Möjligheten att prioritera abonnenter, oberoende av avtalsvillkor med teleoperatörer, vid återställning efter avbrott har lyfts fram i samband med övningsverksamheten. Införandet av prioritetsfunktioner i elektroniska kommunikationer, som ger utvalda möjlighet att utnyttja befintlig kapacitet efter skador, överbelastning eller andra orsaker har utretts av PTS. Två rapporter har lämnats till regeringen, 2008 och 2011, den senare med förslag om införande av en sådan funktion i mobila nät. Internet i och globalt Internets stabilitet och robusthet har ökat tack vare marknadens egna insatser samt genom samarbete mellan marknaden och offentliga aktörer. Utöver fysiska anslutningar till nät för elektronisk kommunikation krävs också en logisk anslutning genom en s.k. IP-adress (internet protokoll-adress). Såväl Europeiska kommissionen som PTS har framhållit vikten av övergång till nästa version av internetprotokollet IPv6 (KOM(2008) 313). Alla resterande adresser för IPv4 är slut på central nivå och fördelade till operatörerna. Många nya användare världen över kommer att till övervägande del enbart kunna kommunicera via IPv6. PTS har på regeringens uppdrag , tillsammans med E-delegationen, marknaden och andra berörda aktörer, tagit fram en konkret handbok som ska vara till hjälp för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 myndigheter vid införandet av IPv6. finns tillgänglig på både E-delegationens och PTS webbplatser4. Regeringen fattade beslut om att ge PTS i uppdrag att genomföra informationsinsatser och uppföljning kring myndigheters införande av IPv6. Många av de tjänster som utvecklas och används och mycket av den information som finns tillgänglig på internet är kopplade till domännamn under landstoppdomänen .se. Detta gäller speciellt många vitala tjänster som samhället är beroende av, både privata och offentliga. I och med detta ökade beroende av tillgänglighet, säkerhet och kvalitet så ökar också kraven på god funktionalitet. En viktig åtgärd för att lägga en god grund för säkerhet är att myndigheterna använder DNSSEC5. Detta är t.ex. grunden för att kunna säkerställa att de offentliga webbsidor som användare besöker på internet är de korrekta webbsidorna, men även att andra säkerhetsstjänster utvecklas som bygger på att DNSSEC används. .se, var först i världen med DNSSEC. Att internet fungerar är en nödvändighet för alla verksamheter i samhället. Det innebär bl.a. att alla konsumenter, såsom privatpersoner, företagare, tjänsteleverantörer och myndigheter behöver veta vilka krav som behöver ställas vid upphandling eller köp av internetanslutning för att den ska uppfylla de krav som verksamheten eller behoven kräver. PTS lämnade en rapport till med bl.a. en kartläggning av om informationen till konsumenterna om vad som ingår i avtalet är tillräckligt tydlig vad avser begränsningar i åtkomst till tjänster och innehåll. ska PTS lämna en rapport om de åtgärder som myndigheten vidtagit i syfte att förbättra informationen till konsumenter vad gäller begränsningar i bredbands- och internetuppkopplingar. I den digitala agendan för lyfts även fram vikten av att stimulera ett robust internet och utvecklingen och användningen av IPv6 och DNSSEC, med mål om att alla myndigheter ska genomföra detta. 5Med DNSSEC säkras användning av domännamnssystemet (DNS) genom att elektroniska signaturer används. Det innebär att den som frågar vet att svaret verkligen kommer från rätt källa och inte har ändrats, och det är grunden för att verifiera bl.a. att man inte kommit till fel webbsida. Frågorna kring internets förvaltning och styrning har blivit allt mer aktuella och engagerar allt fler länder och aktörer runt om i världen, inte minst inom for Assigned Names and Numbers (ICANN) och (). ICANN:s verksamhet behöver i högre grad sträva mot större internationalisering, transparens och förtroende för organisationen. Detta är viktigt för ett stabilt, globalt och öppet internet världen över. ICANN behöver förbättra sina processer för ökad transparens och vara mer förtroendeingivande gentemot internet-sam- hället (s.k. community). Det finns fortfarande brister, inte minst i ICANN:s dialog med GAC (). Denna dialog är viktig då internetutvecklingen i allt högre grad handlar om public policy-frågor.