prop · GZ03101 · 2012-04-16 00:00:00 — Regeringen har därefter beslutat att tillsätta en utredning, Vissa frågor om prissättning, tillgänglighet och marknadsförutsättningar inom läkemedels- och apoteksområdet (dir. 2011:55). Utredningen har i uppdrag att göra en översyn av vissa frågor som rör prissättning, tillgänglighet och marknadsförutsättningar inom läkemedels- och apoteksområdet. Frågorna om och ApoDos kommer att behandlas inom ramen för utredningen. Uppdraget ska redovisas i de delar som gäller maskinell dosdispensering. Övriga frågor bereds inom . RiR 2010:21 Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? har granskat vilket genomslag de båda nationella alkoholhandlingsplaner som funnits har fått i kommunernas arbete. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens proposition En samlad strategi för alkohol-, narkotika, dopnings- och tobakspolitiken (prop. 2010/11:47). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt styrelses redogörelse till handlingarna (2010/11:RRS10, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). RiR 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning har granskat om offentliga aktörers samordning av stöden till barn och unga med funktionsnedsättning kan göras mer effektiv. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse rapport om samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning (skr. 2011/12:23). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:SoU6, rskr. 2011/12:123). RiR 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? har granskat de statliga insatserna för att vårdpersonal ska ha tillgång till all relevant patientinformation vid rätt tillfälle. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg (skr. 2011/12:34). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:SoU7, rskr. 2011/12:130). 2.4.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Tabell 2.53 UO 10 Anslag Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Sjukpenning och rehabilitering m.m. -0,6 -0,5 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård -28,5 -18,8 Utgiftsområdet omfattar ersättning vid sjukdom och handikapp, främst sjukpenning och Inspektionen för socialförsäkringen. (2,) högre vad som anvisades i statens budget. Det är främst utgifterna för sjukpenning som blev högre än anvisat. Utgifterna på anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. uppgick till , vilket är (0,) högre än anvisat i budgeten. I utfallet ingår avseende retroaktiva rättelser av avräkning för återkravsfordringar. Utfallet för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. blev , vilket är (9,) högre än vad som anvisades i budgeten. Av den beviljade krediten på för anslagsposten Sjukpenning utnyttjades . Antalet sjukpenningdagar uppgick till 36,0 miljoner nettodagar, vilket är 3,7 miljoner dagar (11,) högre än vad som beräknades i budgeten. En viktig förklaring till ökningen är de personer som återvänder till sjukförsäkringen efter att ha uppnått maximal tid i antingen förlängd sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning. I utfallet ingår avseende retroaktiva I budgeten anvisades på sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård. Utfallet blev (28,) lägre än det anvisade beloppet. Förutsättningarna regleras genom en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting. Denna omfattar två delar där en del av utbetalningen är direkt kopplad till förändringar i sjukfrånvarons utveckling och den andra delen består av vissa villkor som landstingen måste uppfylla för att få del av de avsatta medlen. Det är inom den senare delen som utbetalningarna av bidrag varit lägre. Det beror främst på att kraven på de medicinska underlagen inte varit uppfyllda. Utgifterna på anslaget 2:1 blev , vilket är (0,) högre än anvisat i budgeten. Utfallet på anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen blev . Det är (18,) lägre än i budgeten. Utfallet för utgiftsområdet blev (4,) lägre än 2010. (10,) fick ca 400 700 personer aktivitets- eller sjukersättning. Det är en minskning med ca 42 100 personer (9,) Det finns flera skäl till att antalet personer med sjukersättning minskar. Ett skäl är att antalet nybeviljade sjukersättningar minskar. Ett annat är att utflödet från sjukersättningen ökat. Det beror dels på att personer övergår i ålderspension, dels på att den tidsbegränsade sjukersättningen håller på att fasas ut. Utfallet på anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. blev däremot (16,) högre än 2010. fick ca 138 000 personer sjukpenning, vilket är en ökning med ca 12 800 personer eller jämfört med . Tabell 2.54 UO 10 Beställningsbemyndiganden Bidrag för arbetet med Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till . RiR 2010:3 Från många till en sammanslagningar av myndigheter har granskat enmyndighetsreformerna av , och . Regeringen redovisade vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 10 avsnitt 3.7.5). har därefter genom ett tillkännagivande begärt att regeringen ska återkomma till med en redovisning som visar i vilken utsträckning sammanslagningarna av bl.a. har lett till att rätts- tillämpningen har blivit mer enhetlig (framst. 2009/10:RRS30, bet. 2010/11:KU8, rskr. 2010/11:156). Regeringen har därefter lämnat ytterligare redovisning i Årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101, s. 262). En rättssäker socialförsäkring är av högsta betydelse för allmänhetens förtroende för socialförsäkringen. Sammanslagningen av de regionala försäkringskassorna till en myndighet skapade också förbättrade förutsättningar för enhetlig styrning och uppföljning av handläggningen. som har följt sedan sammanslagningen har strukturerat om organisationen och utvecklat styrningen för ökad likformighet. rekommenderade i sin granskning regeringen att ställa krav på återrapportering. Regeringen gav i uppdrag i regleringsbrevet att redovisa hur myndigheten arbetar med att säkerställa en likformig tillämpning och att utfallet av handläggningen hos inte är beroende av var den försäkrade bor eller var ärendet har handlagts. I uppdraget ingick att redovisa hur myndigheten arbetar med att säkerställa att handläggningens utfall inte påverkas av någon form av diskriminering. anger i sitt svar (dnr S2011/5760) att myndigheten har en policy för likabehandling. Ett av målen är att myndigheten ska bemöta de försäkrade professionellt och på lika villkor oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller trostillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder. strävar efter en likformig tillämpning, men varje individ ska också mötas utifrån sina särskilda behov. Försäkringsstyrningen får inte inskränka bedömningen så att man inte tar sådana individuella hänsyn som lagen syftar till. måste handläggarna ges stöd i bedömningarna för att säkerställa likformig tillämpning. utgångspunkt är inte att likformighet primärt uppnås genom styr- och stöddokumentens innehåll, utan genom handläggarnas förutsättning att ta till sig dem, och genom arbetsplatslärande och utbildning. arrangerar nätverksträffar där handläggarna diskuterar hur lagen ska tillämpas. På så kallade LIKA- seminarier bedömer specialister och handläggare tillsammans specifika ärenden. bl.a. att se över kompetenskraven och vägledningarna för förmåner med stort bedömningsutrymme. I internutbildningarna kommer ökad tonvikt att läggas vid statstjänstemannarollen och vid förhållningssätt och principer i försäkringen. finns dessutom ett försäkringsmedicinskt beslutsstöd för hälso- och sjukvården och . Regeringen har även i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa eventuella variationer i tillämpningen av lagstiftningen. har inkommit med svar på detta uppdrag (dnr S2012/1366). anger i sitt svar att myndigheten arbetar kontinuerligt med att öka enhetligheten och likformigheten i handläggning och beslut. Även med en likformig tillämpning kan det dock finnas regionala variationer i utfall, beroende på t.ex. befolkningens sammansättning och ohälsan i en region, men även hur andra aktörer, såsom olika myndigheter, agerar. fokuserar på funktionshinder och ohälsa i sin redovisning av variationer i tillämpningen eftersom de är bedömningsintensiva ärendeslag. Inom assistansersättningen verkar beviljandefrekvensen ha blivit mer enhetlig mellan länen . En undersökning med fiktiva fall visade däremot på att bedömningen inte varierade mellan regioner, men inom och mellan olika lokala försäkringscentra. Här kan det bedömningsinstrument för assistansersättningen som regeringen uppdragit åt att utveckla komma att spela en viktig roll. Inom bilstödet märks en minskad spridning i beviljandefrekvens efter 2006 när handläggningen koncentrerades till en ort. sammanfattar att det inom funktionshinderområdet finns variationer i utfall, men att det behövs fördjupade studier för att förklara skillnaderna. planerar att utveckla en modell som kan svara på om regionala skillnader beror på olikheter i handläggning eller olika behov. har även initierat ett arbete med att ta fram ett enhetligt medicinskt intyg för funktionshinderförmånerna. Genom rättsfallsanalys av ett antal domar om assistansersättning har nya prejudikat arbetats in i vägledning för handläggarna. Inom ohälsoområdet har likformigheten ökat för de flesta förmåner, dock inte för aktivitetsersättningen där variationen mellan länen har ökat. Inom arbetsskadeförsäkringen finns skillnader i beviljande mellan kvinnor och män. Detta grundar sig dock i att yrkesvalen är könssegregerade, och att den för beviljandet viktiga vetenskapliga evidensen framför allt finns inom manligt dominerade yrken. fortsätter utvecklingsarbetet för att säkerställa likformigheten inom ohälsoområdet. Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att granskningen inte föranleder några ytterligare åtgärder gentemot från regeringens sida. Rapporten anses därmed vara slutbehandlad i den del som avser områden. RiR 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? har granskat om statens arbete med att motverka bidragsbrott är effektivt och om det blivit effektivare sedan bidragsbrottslagen (2007:612) infördes . Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om effektiviteten i statens arbete med att motverka bidragsbrott (skr. 2011/12:30). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:SfU7, rskr. 2011/12:173). 2.4.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tabell 2.55 UO 11 Anslag -5,4 Utgiftsområdet omfattar ersättning vid ålderdom (garantipension, bostadstillägg till pensionärer samt äldreförsörjningsstöd) och ersättning vid dödsfall (omställningspension, änkepension och särskild efterlevandepension). (2,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades . Utgifterna för anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension uppgick till vilket är högre än vad som anvisats. Vid utgången av 2011 var antalet garantipensionärer 29 000 fler än vad som beräknades i budgeten. 1:3 Bostadstillägg till pensionärer kronor (8,) högre än vad som anvisats. utbetalade medelbeloppet för bostadstillägg till pensionärer blivit högre än beräknat och ändrade redovisningsprinciper för utestående fordringar. Utfallet för utgiftsområdet blev (0,) högre än 2010. Utgifterna för anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension blev högre än föregående år. Ökningen beror på att inkomst- och tilläggspensionen minskade 2011 som en följd av att den s.k. bromsen i systemet var aktiverad. Garantipensionen avräknas mot inkomst- och tilläggspensionen och den ökar om dessa pensioner minskar i förhållande till prisbasbeloppets förändring. (se även avsnitt 2.4.31 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget). Sänkningen av den inkomstgrundade pensionen 2010 och 2011 har höjt garantipensionen för dem som har både inkomstgrundad pension och garantipension. När inkomstpensionen sänks tillkommer det även en del nya garantipensionärer som innan sänkningen låg över brytpunkten för garantipension. De får dock låga belopp i garantipension. Balanseringen i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget har därför en höjande effekt på utgifterna för garantipension. Ungefär 819 000 ålderspensionärer hade garantipension vid utgången av 2011, vilket är 48 000 fler än 2010. Utfallet för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till vilket är högre än föregående år. Ökningen beror på att det genomsnittliga årsbeloppet för bostadstillägg ökade med till till följd av att den inkomstgrundade pensionen sänktes. Även antalet ökade, med 9 000 personer till 264 000 pensionärer som uppbar bostadstilllägg 2011. Utfallet för anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna uppgick till , vilket är lägre än föregående år. Änkepension svarar för av utgifterna under anslaget. Eftersom änkepensionssystemet är under avveckling minskar antalet änkepensioner successivt. Antalet änkepensioner minskade med ca 10 000 till 324 000. I utfallen på anslagen 1:1 Garantipension till ålderspension, 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna och 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ingår retroaktiva rättelser av avräkning avseende återkravsfordringar med totalt . Tabell 2.56 UO 11 Övriga krediter likviditet i handeln med fondandelar Inom utgiftsområdet har en räntekontokredit beslutats om för behov av likviditet i handeln med fondandelar. Krediten var inte utnyttjad . Maximalt utnyttjad kredit var . har, avseende dess årsredovisning , fått en revisionsberättelse med upplysning. Revisorn lämnar en upplysning när denne vill fästa uppmärksamheten på viktig information i årsredovisningen. lämnar följande upplysningar av särskild betydelse. vill fästa uppmärksamheten på redovisning av premiepension respektive redovisning av inkomstpension i årsredovisningen. -Redovisning av premiepension Av regleringsbrev framgår att värdering av placeringstillgångar (och motsvarande skulder) ska ske enligt bestämmelserna i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Det framgår vidare att premiepensionsverksamheten ska redovisas i ett särskilt avsnitt i resultaträkningen som ska utgöra ett sammandrag av resultaträkningen enligt bestämmelserna i lagen om årsredovisning i försäkringsföretag samt föreskrifter och allmänna råd (FFFS). -Redovisning av inkomstpension Av regleringsbrev framgår att inkomstpensionens finansiella ställning och utveckling ska redovisas i ett särskilt avsnitt i resultatredovisningen. Redovisningen regleras i Socialförsäkringsbalken (2010:110) samt förordningen (2002:780) om beräkning av balanstal. Detta redovisas i årsredovisningen i avsnitt 8 Resultatredovisning inkomstpensionssystemet. Som framgår av årsredovisningen är redovisningen i detta avsnitt en sammanställning som delvis baseras på uppgifter från andra aktörer än , den baseras också delvis på preliminära uppgifter. Revisionen har omfattat uppgifter från och beräkningar utförda av . Uppgifter från andra aktörer har inte reviderats av . I avsnitt 8 redovisar jämförelsetal från tidigare års . Dessa jämförelsetal har inte reviderats av . I avsnitt 8.3 Prognos balanstalet redovisar ett antal prognoser för balanstalets utveckling över . Detta avsnitt har inte reviderats av . 2.4.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Tabell 2.57 UO 12 Anslag -1,9 -1,1 -5,6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn -1,3 -1,4 -1,5 Utgiftsområdet omfattar bl.a. Allmänna barnbidrag, Föräldraförsäkring och Bostadsbidrag. (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna för (2,). anslaget 1:2 Föräldraförsäkring som ökade med (4,) jämfört med . Det beror på att medelersättningen per dag har ökat och dessutom har antalet uttagna föräldrapenningdagar ökat, trots något färre födda barn 2011. Framför allt ökade uttaget av har totalt ökat med föräldrapenningdagar uttagna av män har ökat från till 2011. Utgifterna på anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag har ökat med (1,) jämfört med föregående år. De högre utgifterna beror på att antalet barn från 0 ökat, och att nivån för flerbarnstillägg ökade från . Ökningen är fr.o.m. barn nummer 2, därefter ökar det successivt fram till barn nummer fem och fr.o.m. barn nummer sex och uppåt är tillägget extra per barn. (4,) orsak till minskningen är att färre hushåll är berättigade till bostadsbidrag på grund av att inkomstgränserna för bostadsbidrag har hållits oförändrade som hushållens inkomster ökat. I utfallen på anslagen 1:2 Föräldraförsäkring och 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ingår retroaktiva rättelser avseende återkravsfordringar med 93 respektive . RiR 2010:22 Underhållsstödet för barnets bästa? har granskat om underhållsstödet är ett ändamålsenligt verktyg inom den ekonomiska familjepolitiken och om systemet hanteras effektivt. Regeringen har lämnat en redovisning med anledning av granskningsrapporten i Årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101, s. 267). Regeringen har därefter gjort en ändring i förordningen (2011:704) med kompletterande bestämmelser till EU:s underhållsförordning. Ändringen innebär att på begäran ska bestyrka ett avtal om underhållsbidrag. Syftet med förändringen är att svenska avtal om underhållsbidrag ska kunna verkställas enligt EU:s underhållsförordning (Rådets förordning nr 4/2009 av den om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet) i en högre utsträckning än vad som sker . Ändringen träder i kraft . Sedan redovisningen i Årsredovisning för staten 2010 har utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad, lämnat sitt betänkande Fortsatt föräldrar om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51). Utredningen har gjort bedömningen att det bör inrättas en instans som kan bistå föräldrar med råd och stöd för att i större utsträckning komma överens om avtal om underhållsbidrag, i stället för att reglera underhåll via underhållsstödet. Utredningen har också ansett att den nuvarande utformningen av underhållsstödssystemet bör förändras och i stället ersättas med ett förskottsbidrag som baseras på föräldrarnas civilrättsliga avtal om underhållsbidrag, samt att regeringen bör utreda utformningen av ett sådant system i särskild ordning. Vidare har utredningen lämnat förslag om att en ny bidragsform, växelvisbidrag, för barn som bor växelvis i ett hushåll ska införas inom bostadsbidraget. har utredningen föreslagit att underhållsstöd vid växelvis boende ska avskaffas. Betänkandet har remissbehandlats och ärendet bereds inom . Regeringen avser att återkomma till om de åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av iakttagelser. 2.4.13 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Tabell 2.58 UO 13 Anslag -6,9 Etableringsersättning till vissa nyanlända -49,6 -13,3 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare -74,6 -59,7 -207,2 -7,2 -17,6 Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering samt jämställdhetspolitik. Utgifterna uppgick till och var därmed (17,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det lägre utfallet förklaras av att utgifterna för kommunersättningarna vid flyktingmottagande och utgifterna för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare tillsammans blev lägre än anvisat. Utfallet för anslaget 1:2 Kommunersättningar blev 4 199 miljoner kronor, vilket är (6,) lägre än anvisat. Anslaget anvisades ytterligare i ändringsbudget p.g.a. att kostnaderna för mottagandet av ensamkommande barn bedömdes bli högre än beräknat. bedömdes antalet kommunmottagna flyktingar bli något lägre än väntat. Utfallet för antalet kommunmottagna flyktingar blev lägre än vad som beräknades i budgeten, vilket förklarar det lägre utfallet mot anvisade medel på statens budget. Kommunerna tog emot 12 938 personer enligt preliminär statistik, en minskning med 2 274 personer jämfört med . Antalet kommunmottagna ensamkommande barn var 2 198, vilket däremot är en ökning med 706 barn jämfört med . Utfallet på anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare blev lägre än anvisat. 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare var lägre än i statens budget. Anledningen till det låga utfallet är att antalet personer i reformen har varit lägre än förväntat, främst och att alla personer med möjlighet att välja en etableringslots inte har gjort det. Även utnyttjandet av övriga programinsatser inom det senare anslaget har varit lågt. Utfallet på anslaget 1:1 Integrationsåtgärder blev lägre än anvisat. Det låga utfallet beror främst på den s.k. sfi-bonusen, dvs. det prestationsbaserade bonussystemet för dem som genomgår vissa kurser inom svenskundervisning för invandrare med godkänt betyg inom viss tidsram. Detta bonussystem blev rikstäckande efter att ha pågått i försöksverksamhet . På statens budget anvisades för detta ändamål, utgifterna blev . Utfallet på anslaget 1:5 Hemutrustningslån blev - vilket är lägre än anvisat på statens budget. Anledningen är införandet av skärpt kravhantering, vilket inneburit ökade återbetalningar från låntagarna. översteg återbetalningarna utgifterna för nyutlåning. Antalet kommunmottagna flyktingar, vilka är målgruppen för hemutrustningslån, blev dessutom färre än vad som beräknades i budgeten. Jämfört med 2010 har utgifterna för utgiftsområdet minskat med (4,) . Utfallet på anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder minskade med (59,) mellan åren. Minskningarna är i linje med minskade anvisade medel. har reformen om etableringsinsatser för nyanlända invandrare på integrationsområdet, som trädde i kraft , fortsatt att genomföras. Bland annat har ny verksamhet tillkommit inriktad på etablering för vissa nyanlända invandrare. En ny ersättningsförordning för det statliga stödet till kommuner vid flyktingmottagande har också trätt i kraft. Detta innebär bl.a. att anslagen 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare och 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare är nya på utgiftsområdet . Anvisade medel till dessa anslag har främst tagits från anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Ytterligare medel har också flyttats från detta anslag till anslag på andra utgiftsområden med anledning av reformen. Sammantaget innebär detta att jämförelser med föregående år ska göras med försiktighet. Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till . Utestående åtagande för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare uppgår till , vilket är lägre än beställningsbemyndigandet. Anledningen är att antal personer som blivit hänvisade till en etableringslots har varit lägre än förväntat. Tabell 2.60 UO 13 Utlåning Inom utgiftsområdet har en låneram för hemutrustningslån beslutats om . Utestående lån vid utgången av 2011 var . Tabell 2.59 UO 13 Beställningsbemyndiganden 2.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Tabell 2.61 UO 14 Anslag Bidrag till arbetslöshetsersättning och -16,1 -3,4 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program -6,5 -2,6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2007- -4,1 -2,1 -9,1 Utgiftsområdet omfattar Arbetsmarknad och Arbetsliv. Området består i huvudsak av arbetsförmedling, bidrag till arbetslöshetsersättning och utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser samt arbetsmiljö och arbetsrätt. Vidare ingår bland annat Europeiska socialfonden och bidrag till . Utfallet uppgick till vilket är (9,) lägre än vad som anvisats i statens budget.