prop · H00342 · 2012-11-14 00:00:00 — Försvarsmakten ska kunna förebygga konflikter och verka vid alla konfliktnivåer. Vidare ska Försvarsmakten ha förmåga att genomföra såväl kortvariga som långvariga insatser mot såväl reguljära som irreguljära styrkor samt kunna genomföra räddnings-, evakuerings- och förstärkningsinsatser. Varken Försvarsmaktens instruktion eller EU Battlegroup Concept är uttömmande som bedömningsgrund. EU:s stridsgruppskoncept slår fast vissa grundkrav. Det är dock inte formellt bindande, även om inom ramen för EU-samarbetet har ställt sig bakom EU Battlegroup Concept. utgår från stridsgruppskonceptet och kompletterar detta med krav som bör vara berättigade att ställa på en väl fungerande De överensstämmer i stort med de krav som användes i granskning av den förra stridsgruppen, NBG08.22 För en väl fungerande förbandsproduktion gäller att: Stridsgruppens mål och krav måste vara tydligt definierade i sin slutgiltiga form för att hinna producera förbandet. Kostnader för förbandsuppbyggnaden bör budgeteras och följas upp i enlighet med budgetlagen.23 En väl definierad målbild är en förutsättning för att rekrytera, utbilda och materielförsörja ett förband som kan lösa den aktuella uppgiften. Förbandsenheterna behöver tillgång till rätt materiel för att hinna utbilda personalen. Att all materiel är väl tillgänglig är en väsentlig förutsättning för att transporter och insatser ska fungera. Förbandets materiel (fordon, vapen, personlig utrustning) ska vara kontrollerad och underhållen enligt praxis. Förbandet bör bestå av rätt antal personer med rätt kompetens och som enligt avtal förbundit sig att delta vid en insats. Manöverbataljonens enheter ska vara tränade för väpnad strid. Manöverbataljonen ska vara samövad för att kunna lösa specifika och tidsbegränsade uppgifter i hela konfliktskalan från humanitära insatser till fredsframtvingande uppdrag, med hänsyn tagen till dess begränsade storlek. Utöver detta ska EU kunna sätta in förbandet på plats inom kravställd tid. 21Förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. 22Den nordiska stridsgruppen 2008 en del av EU:s snabbinsatsförmåga, RiR 2010:20, , s. 15. 23Lagen (1996:1059) om statsbudgeten. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 beskriver närmare bakgrunden till stridsgrupperna i form av ställningstaganden och EU:s stridsgruppskoncept i kapitel två. 1.4Granskningen har genomförts som en fallstudie av NBG11 har genomfört granskningen av NBG11 som en fallstudie av Försvarsmaktens förbandsproduktion. Granskningen rör hela kedjan i förbandsproduktionen av NBG11, det vill säga hur man formulerat målsättningar, organiserat styrkan, behovssatt materiel, rekryterat personal samt utbildat och samövat styrkan. tar sin början i de erfarenheter som regeringen och Försvarsmakten redovisat av uppbyggnaden av NBG08. granskning av NBG08 utgör en grund för jämförelser. bedömer hur väl regeringen respektive Försvarsmakten omsatt dessa erfarenheter i respektive moment i styrning och produktion av NBG11. har för varje moment sökt spåra hur sambanden ser ut. har i granskningen använt kvalitativa analysmetoder och samlat empiri genom dokumentstudier och intervjuer. Dokumentstudien inbegriper en genomgång och analys av övergripande styrdokument och rapportering på riksdags- och regeringsnivå med relevans för NBG11. har vidare studerat regeringens dialog med Försvarsmakten. från Försvarsmakten har varit omfattande. har tagit del av årliga styrdokument såsom Försvarsmaktens utvecklingsplan samt budgetunderlag, Överbefälhavarens uppdrag (ÖBU), verksamhetsuppdrag till förbanden och förbandens återrapportering, liksom Försvarsmaktens återrapportering till regeringen. Vidare har också studerat en rad verksamhetsanknutna dokument som till exempel målsättningar, övningsplaner och andra planeringsdokument, liksom evalueringsrapporten för NBG11 samt erfarenhetsrapporter som tagits fram inom Försvarsmakten. Viss dokumentation som tagit del av har varit sekretessbelagd. För att undvika att granskningsrapporten sekretessbeläggs har i vissa fall sekundära öppna källor utnyttjats i stället för den primära källan. har genomfört intervjuer vid så väl Försvarsdepartementet, som Försvarsmakten. Inom Försvarsmakten har intervjuer hållits inom högkvarteret där representanter för olika avdelningar intervjuats, samt också vid I19 i (där staben för manöverbataljonen fanns) samt vid Ledningsregementet (där styrkehögkvarteret var placerat). Intervjuerna har framför allt använts för att öka förståelsen av den empiri som inhämtats via dokumentstudien. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA har gett de intervjuade personerna möjlighet att lämna synpunkter på intervjuanteckningarna. Försvarsmakten och Försvarsdepartementet har faktagranskat innehållet i rapporten. Vidare har rapporten kvalitetsgranskats i enlighet med Revisorer från årliga revision har medverkat i granskningen. Företrädare för Försvarsmakten, och Försvarsdepartementet har medverkat vid sekretessbedömning av rapporten. Rapporten inleds med ett kapitel som behandlar bakgrunden till stridsgrupperna och ställningstaganden. Här finns även en mer ingående beskrivning av vilka krav som kan ställas på stridsgrupperna. Därefter följer kapitel 3 som behandlar hur det förberedande planeringsarbetet organiserades inom Försvarsmaktens högkvarter. Kapitlet omfattar även dialogen mellan regeringen och Försvarsmakten samt styrkegenereringsprocessen, som sedan ledde fram till beslut om NBG11:s storlek och sammansättning. Kapitlet avslutas med ett avsnitt om den ekonomiska planeringen av NBG11. Kapitel 4 ägnas åt den multinationella dimensionen av NBG11, olika styrdokument som var relevanta för att ta fram styrkan. Vidare omfattas även materiel- och personalförsörjning samt samordning av utbildning, övningar och evaluering. Verksamhet under förberedelsefasen såsom leveranser av materiel till förband samt genomförande av övning och evaluering, behandlas i kapitel 5. Kapitlet omfattar även strategiska och taktiska transporter. Kapitel 6 belyser anmälan av stridsgruppen till EU samt delar av den verksamhet som bedrevs då NBG11 stod i beredskap. Kapitlet omfattar även en genomgång av Försvarsmaktens uppföljning och erfarenhetshantering avseende NBG11 samt regeringens rapportering till . Rapporten avslutas med slutsatser och rekommendationer. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA 2Internationella insatser har viktig roll i försvarsomställningen I detta kapitel ges en bakgrund i form av ställningstaganden. Kapitlet ger dessutom en beskrivning av stridsgruppskonceptet samt viktiga vägledande dokument för stridsgrupperna. 2.2Reformeringen av det svenska försvaret En omfattande reformering av det svenska försvaret från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar inleddes med försvarsbeslutet . Inriktningen har sedan förtydligats i och med riksdagsbesluten och . Som ett led i reformeringen har ökat ambitionerna att delta i internationella fredsfrämjande insatser. har betonat att ska samverka med andra stater för att främja fred och säkerhet inom och utom gränser.24 har medverkat aktivt i utvecklingen av en militär krishanteringsförmåga inom ramen för EU och har deltagit i alla de militära operationer som EU har genomfört.25 beslutade att det ska vara ett långsiktigt mål att svenska militära förband ska kunna användas både i det nationella försvaret och i internationella insatser.26 2.2.1Riksdagen vill utveckla internationell snabbinsatsförmåga EU har ökat ambitionerna att samla och utveckla medlemsstaternas resurser för internationell krishantering. Den militära kapaciteten utvecklas genom den så kallade Headline Goal-processen. I Headline 2003, som antogs 1999, klargjordes att de militära kraven för medverkan i krishanteringsoperationer var förmågan att vara redo efter beslut om insats. Denna förmåga avsåg en styrka om 50 000 60 000 man. Vissa mindre element skulle dock kunna sättas in tidigare. 2001/02:FöU2, s. 12. 2010/11:27, s. 3. 2001/02:FöU2, s. 31. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Kraven för mindre element med snabbinsatsförmåga har utvecklats . I Headline 201027, som antogs , kom medlemsstaterna överens om ökad samverkan. Där har medlemsstaterna gemensamt åtagit sig att kunna svara upp mot de säkerhetspolitiska uppgifter som ingår i EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Detta beslut utgör grunden för den fortsatta utvecklingen av EU:s snabbinsatsförmåga.28 beslutade EU:s militära kommitté om ett militärt snabbinsatskoncept (EU Military Rapid Response Concept)29. Syftet med detta beslut var att lägga fast det konceptuella ramverket för genomförandet av EU-ledda militära operationer som kräver snabbinsatsförmåga. Konceptet anger olika militära lösningar beroende på typ av krissituation. I försvarsbeslutet senare (2004) hänvisar till EU Headline 2010 som en utgångspunkt för utveckling av det svenska försvarets internationella förmåga.30 menar att målen bland annat innebär ökade kvalitativa krav på de styrkor som anmäls. hade genom anmälan till olika internationella styrkeregister förklarat sig berett att ställa förband till förfogande för internationella insatser. utökades ambitionerna i och med att beslutade om försvarets internationella förmåga.31 skulle leda en multinationell styrka med bidrag från både och andra länder, som en del av EU:s snabbinsatsförmåga.32 En förutsättning för utveckling av snabbinsatsstyrkor var att Försvarsmakten införde en tredje frivillig termin i den militära grundutbildningen. Terminen skulle användas till utbildning och certifiering inför internationella insatser.33 För att minska kostnaderna för utveckling av internationell förmåga menade regeringen i propositionen att Försvarsmakten redan tidigt i planeringsprocessen måste integrera krav som kan härledas utifrån internationella insatser.34 Detta var för övrigt ett önskemål som regeringen framförde redan år 2001.35 har återkommande understrukit att man vill få fortlöpande information om utvecklingen av snabbinsatsförmågan; om planering och 27Headline 2010 (dok. 6309/6/04), approved by General and 17 2004, endorsed by and 18 2004. 2004/05:FöU4, s. 81 29EU Military Rapid Response Concept 5654/09, . 2004/05:FöU4, s. 81. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143. 2004/05:FöU4, s. 90. 33Ibid, s. 85. 34Ibid, s. 83. 2001/02:FöU2, s. 136. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA organisering av styrkan och dess användning.36 I budgetbetänkandet för konstaterade försvarsutskottet att erfarenheterna från NBG08 varit värdefulla och att man förutsatte att dessa erfarenheter skulle tillvaratas när nästa stridsgrupp organiserades, utskottet pekade särskilt på områdena personalförsörjning, materiel och ekonomi.37 Regeringen informerade om sin avsikt att återigen anta ramansvar för en EU-stridsgrupp första halvåret 2011.38 godkände detta under budgetbehandlingen inför år 2009.39 2.2.2Förbanden ska kunna användas både nationellt och internationellt Av försvarsbeslut framgår att Försvarsmaktens operativa förmåga ska möta kraven på ett användbart, tillgängligt och flexibelt försvar för insatser i , samt i och utanför närområdet.40 Samma förband ska kunna användas oberoende av geografiskt område.41 Försvaret ska vidare vara användbart utan krav på återtagning, det vill säga utan att förbanden behöver kompletteras för att vara fullt användbara.42 Målet för det svenska försvaret är att enskilt och tillsammans med andra inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet.43 återkommer till att den svenska förmågan till internationella insatser bör öka. Försvarsmakten ska kunna ha beredskap för olika typer av insatser, både kort- och långvariga. Man ska planera för snabberedskap, men även kunna göra snabbinsatser. Vidare anger utskottet att Försvarsmakten ska kunna ställa ett snabbinsatsförband i beredskap i enlighet med det ramnationsansvar som framgår av EU:s stridsgruppskoncept.44 Regeringen lyfte fram att flygtransportbarhet var ett viktigt kriterium för snabbinsatsförband. För dessa förband måste en avvägning göras mellan snabb strategisk rörlighet, det vill säga flygtransportbarhet, och skydd, taktisk rörlighet, eldkraft och uthållighet.45 36Se t.ex. bet. 2004/05:FöU4, s. 90 och bet. 2005/06:FöU1, s. 56 samt bet. 2007/08:UFöU3, s. 8. 2009/10:FöU1, s. 25. 2007/08:5, s. 9. 2008/09:FöU1. Yrkanden om att skulle avstå från ramnationsansvar avslogs av . 2008/09:FöU10, s. 23. 2008/09:140, s. 8. 2008/09:140, s. 38. 2008/09:FöU10, s. 22. 2008/09:FöU10, s. 27. 2008/09:140, s. 60. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 Det finns brister i förmågan att leda och genomföra operationer med sammansatta förband inom arméstridskrafterna. Det konstaterade regeringen i den försvarspolitiska inriktningsproposition som lämnades till . Vidare, menade regeringen, var alltför många insatsförband att beteckna som tunga. Försvaret behövde därmed utvecklas i mer rörlig riktning. Armén skulle till största delen kunna organiseras i behovssammansatta bataljonsstridsgrupper som består av en manöverbataljon med relevanta förstärkningsförband, som till exempel NBG.46 Bataljonsstridsgrupperna skulle vara modulärt organiserade så att man för varje situation kunde använda den mest lämpliga förbandssammansättningen som grund till exempel i EU:s stridsgruppsberedskap.47 Regeringen angav att utvecklingen av förband för flexibla bataljonsstridsgrupper skulle prioriteras under perioden 20102014.48 Sådana skulle kunna genomföra insatser över tiden. Regeringen menar också att ledtiderna i materielförsörjningen måste minska och materielförsörjningen koncentreras på att se till att förbanden är användbara och kompletta.49 När förband behovssätts ska direkt användbara förband prioriteras framför spetsprestanda.50 anger regeringen att utvecklingen mot ett mer användbart försvar ska ske inom det tillgängliga ekonomiska utrymmet.51 2.2.3Regeringen föreslår svenskt ramnationsansvar för en stridsgrupp Regeringen föreslår i en proposition som lämnades till att en tredje gång ska ta ledningsansvar för en EU-stridsgrupp under första halvåret 2015.52 I propositionen skriver regeringen att den pågående reformeringen av det svenska försvaret innebär att förutsättningarna att kunna bidra till EU:s stridsgrupper har förbättrats i och med att stående och kontrakterade förband ur insatsorganisationen kommer att kunna användas. Då behöver inte Försvarsmakten som tidigare sätta upp särskilda förbandsenheter. Det svenska bidraget till stridsgrupp bör utgå från de förband som ingår i insatsorganisation 2014.53 2008/09:140, s. 59. 2008/09:140, s. 61. 2008/09:140, s. 61. 2008/09:FöU10, s. 34. 2008/09:FöU10, s. 88. 2008/09:140, s. 2. 2011/12:84. 2011/12:84, s. 13. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA Som tidigare nämnts är de så kallade EU-stridsgrupperna en del av EU:s koncept för militär snabbinsatsförmåga. En EU-stridsgrupp är det minsta effektiva, trovärdiga, snabbt insatsberedda och sammansatta styrkebidrag som kan genomföra självständiga operationer eller som kan användas för den initiala fasen i en större operation. Det som kännetecknar EU:s stridsgrupper är att de har snabbinsatsförmåga, det vill säga att de kan sättas in med kort varsel.54 EU:s koncept för militär snabbinsatsförmåga anger till exempel att en militär insats av standardkaraktär kan ske efter beslut. En militär snabbinsats ska kunna ske efter beslut. En insats med de så kallade stridsgrupperna utgör ytterligare ett alternativ. En insats med stridsgrupper ska kunna beslutas . Insatsen ska sedan kunna påbörjas . EU har i det här alternativet alltså ambitionen att vara snabbare gällande både det politiska beslutet och påbörjandet av insatsen.55 Beslut om att sända en svensk väpnad styrka för en insats med fredsframtvingande uppgifter kräver beslut av , det följer av 15 kap. 16§ regeringsformen. En stridsgrupp bör bestå av cirka 1 500 soldater. Stridsgruppens kärna är en manöverbataljon bestående av infanteri- eller pansarkompanier som bör vara tillräckligt enhetliga för att kunna manövrera samlat.56 Kompanierna som ingår i manöverbataljonen bör komma från samma land. Kärnan, det vill säga manöverbataljonen, kompletteras sedan med understöds- och logistikenheter. Tillsammans bildar dessa stridsgruppen. Därutöver kan de truppbidragande länderna ange föridentifierade operativa och strategiska stödresurser som då tillsammans med stridsgruppen bildar ett så kallat styrkepaket. Alla ingående enheter leds av ett styrkehögkvarter, förkortat FHQ, som också räknas in i stridsgruppen. De övriga generella kraven i stridsgruppskonceptet kan sammanfattas enligt följande: Stridsgruppen bör vara multinationell, det vill säga bestå av fler än en nation (som delar ansvar och kostnader).57 54EU Battle Group Concept 13618/06, , s. 7. 55EU Military Rapid Response Concept, , 5654/09 56European , Finabel studies No T.37.R and No A.25.R, 2007, s. 16. 57Operativa ramvillkor för en svenskledd snabbinsatsstyrka (), bilaga 2, ver 1.6, , s. 5. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 En stridsgrupp ska kunna påbörja lösandet av sina uppgifter efter det att EU beslutar om en insats.58 Det är detta som konstituerar snabbinsatsförmågan. En stridsgrupp ska klara 30 dagars uthållighet men insatsen kan förlängas om den får ytterligare resurser.59 Snabbinsatsstyrkan kan sättas in globalt, men planeringsantagandet utgår från insatser från Bryssel.60 Stridsgruppen ska vara certifierad, och en månad före beredskapstiden ska stridsgruppen anmäla till den militära kommittén att den lever upp till konceptets krav.61 Styrkan ska vara transporterbar och ramnationen ska säkerställa att det på förhand finns tillgängliga och tillräckliga strategiska transportresurser.62 Stridsgruppen ska ha förmåga till medicinsk evakuering63. EU:s stridsgruppskoncept är inte formellt bindande för medlemsländerna, och det har inte förändrats sedan NBG08 sattes upp. Men var det stora variationer mellan de stridsgrupper som medlemstaterna ställde till EU:s förfogande. För att standardisera uppsättandet av EU-stridsgrupperna och därigenom åstadkomma mer homogena stridsgrupper fastställde medlemsländerna i EU:s militära kommitté (EUMC) en vägledning, EU Battlegroup Preparation Guide.64 Den militära samarbetsorganisationen har bidragit med ytterligare vägledning. Finabel är en kommitté vars syfte är att öka samarbetsförmågan mellan de europeiska landsstridskrafterna. Enligt stridsgruppskonceptet ska stridsgrupperna vara användbara för uppgifter inom hela konfliktskalan, från humanitära operationer till att skilja stridande parter åt med våld, dock med hänsyn tagen till stridsgruppernas begränsade storlek.66 58EU Battle Group Concept 13618/06, , s. 8. 59Ibid, s. 8. 60European , Finabel studies No T.37.R and No A.25.R, 2007, s. 28. 61EU Battle Group Concept 13618/06, , s. 11. 62Ibid, s. 11. 63Operativa ramvillkor för en svenskledd snabbinsatsstyrka (), bilaga 2, Ver 1.6, , s. 25. 64EU Battlegroup Preparation Guide, Council of , CCM 12904/1/08, . 65http:/// 66Uppgifterna räknas upp på s. 26 i EU BG Concept (R/H). Kraven på stridsgruppens förmåga framgår av s. 28 ff. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA För att närmare identifiera behoven av militärkapacitet i EU:s krishanteringsmekanism formulerades ett antal så kallade illustrativa scenarier. Scenarierna är en vidareutveckling av de så kallade Petersbergs-uppgifterna67 och anger i vilka situationer militära medel kan övervägas för att möta en kris. Stridsgruppernas uppgifter härrör från dessa scenarier.68 Beskrivningarna av uppgifterna är hämtade från Försvarsmaktens tolkning av scenarierna:69 1.Humanitära operationer (Assistance to Humanitarian ) handlar bland annat om att inta och skydda en flygplats, eskortera förnödenhetstransporter samt skydda distributionsplatser/depåer. 2.Evakueringsoperationer (Evacuation) innebär bland annat att stridsgruppen etablerar och skyddar ledning, logistik och en flygplats samt skyddar och försörjer EU-medborgare i ett uppsamlingsområde vid en flygplats och slutligen transporterar dem till ett säkert område. 3.I scenariot konfliktförebyggande operationer (Conflict Prevention) ska en stridsgrupp upprätta markoperativ kontroll samt upprätta och säkra en förbindelse mellan en flygplats och en hamn. 4.Operationer som syftar till att skilja stridande parter åt med våld (Separation of Parties by Force) innebär bland annat att stridsgruppen ska upprätta och skydda ledning och logistik vid en flygplats och en hamn samt upprätthålla en förbindelse mellan flygplatsen och hamnen. En stridsgrupp ska kunna utnyttjas i samtliga uppgifter som framgår av EU- fördraget och säkerhetsstrategin. Stridsgruppen bör därför inte specialiseras mot enskilda uppgifter i stridsgruppskonceptet.70 Stridsgruppen är dock endast tänkt att användas som ensam styrka i det tidiga skedet av en konflikt eller som en initial insats inom ramen för en större operation.71 Även om hotmiljön snabbt kan förändras i alla scenarier, så är det främst i de två senare som stridsgruppen kan förväntas hamna i situationer med hög risk för väpnad strid.72 EU:s stridsgruppskoncept betonar att kommunikation och operativ ledning (så kallad interoperabilitet) och militär effektivitet är nyckelkriterier när en 67EU:s framtida förmågeutveckling Uppföljningen av Headline 2010 (FOI-R-2479-SE), och , FOI, , s. 18. 68Därutöver är även stabilisering och nationell återuppbyggnad definierat i Petersbergsuppgifterna, men anges i EU BG Concept som en uppgift som kräver längre uthållighet än vad stridsgrupperna är anpassade för. 69Operativa ramvillkor för en svenskledd snabbinsatsstyrka (), bilaga 2, ver 1.6, . 70European , Finabel studies No T.37.R and No A.25.R, 2007, s. 47. 71EU Battle Group Concept 13618/06, , s. 7. 72European , Finabel studies No T.37.R and No A.25.R, 2007, s. 20-22. DEN NORDISKA STRIDSGRUPPEN - NORDIC BATTLEGROUP 2011 stridsgrupp tas fram.73 Om stridsgruppen samtränas för de mest krävande uppgifterna, det vill säga uppgifter på en högre konfliktnivå, så kommer den också att ha kapacitet för de mindre krävande uppgifterna.74 EU:s stridsgrupper är baserade på principen om multinationalitet, och en så kallad ramnation leder arbetet och har ett övergripande ansvar för hela styrkepaketet.75 har som ramnation ansvar för bland annat att: Planera genomförandet av en eventuell insats.76 Se till att alla nödvändiga förmågor ingår och finns tillgängliga under hela beredskapsperioden, inklusive taktiska och operativa reserver.77 Strategiska reserver bör vara föridentifierade, men kan också hanteras genom styrkegenerering på EU-nivå.78 Se till att ledningssystemet är kompatibelt så att det fungerar för alla ingående länders styrkebidrag.79 Se till att hela stridsgruppen är samövad och uppfyller kraven enligt stridsgruppskonceptet.80 Ramnationen ska svara för koordinering av övningsverksamheten.81 Se till att det finns på förhand utpekade strategiska transportresurser.82 Anmäla stridsgruppen till EU.83 Om ramnationen bedömer att det finns förbehåll i förhållande till de krav som EU ställer på en stridsgrupp ska de anmäla förbehållen till EU . Ramnationen ansvarar för certifiering av hela styrkepaketet.84 Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att förbereda det svenska åtagandet som ramnation.85 Försvarsmaktens ansvar var således dubbelt. 2007/08:5 s. 56. 74EU Battlegroup Preparation Guide, Council of , CCM 12904/1/08, , s. 10. 2007/08:5, s. 6. 2007/08:5, s. 9. 77European , Finabel studies No T.37.R and No A.25.R, 2007, s. 15. 78EU Battle Group Concept 13618/06 (R/H), , s. 61-62. 2007/08:5, s. 6. 80Ibid, s. 9. 81EU Battlegroup Preparation Guide, Council of , CCM 12904/1/08, , s. 11. 82EU Battle Group Concept 13618/06, , s. 11. 83Ibid, s. 11. 84European , Finabel studies No T.37.R and No A.25.R, 2007, s. 15. 85Regleringsbrev för avseende Försvarsmakten, s. 10. GRANSKAR: FÖRSVARETS FÖRMÅGA skulle dels samordna uppsättande och beredskap för den multinationella stridsgruppen, NBG11, dels producera det svenska styrkebidraget till NBG11.