prop · H00344 · 2012-11-20 00:00:00 — Statistiken innehåller den totala besöksfrekvensen, det vill säga både förebyggande och icke-förebyggande besök. NAndel av kostnaden som patienten får betala själv. NRelativpris, där priset är beräknat som kvoten mellan tandläkarens åtgärdspris och det referenspris som gällde vid behandling. NRelativpris fördelat på varje enskild åtgärd. Uppgifterna baseras på data från när tandvårdsreformen startade men endast för de urval som används. NTandläkarnas priser för ett antal förutbestämda behandlingar. Variablerna är fördelade på ålder, bakgrund, hushållssammansättning, inkomst, utbildning, län och kön. Materialet sträcker sig , när reformen infördes, . Uppgifterna nns på månads-, kvartals- och årsnivå. har även fått material över hur besöksfrekvensen ser ut fördelat på 18-månadersperioder. har beställt särskild information om tandläkarnas priser. Materialet innehåller priser , och omfattar tandläkarens totala pris för besöket/behandlingen fördelat /kvartal/månad där dels endast behandlingar med en kostnad har tagits med, dels endast åtgärder där kvoten mellan tandläkarens åtgärdspris och referenspriset är mindre än 10 har tagits med. Materialet är rensat från extremvärden. Statistiken över tandläkarnas priser gäller endast den tandvård som är ersättningsberättigande. tandvårdsreformen 2008 når den alla? För att söka förklaringar till vad som påverkar besöksfrekvensen har skickat en enkät till ett stratierat slumpmässigt urval om 2 000 personer i befolkningen, stratierat på ålder. Urvalet i åldersgruppen samt är något större än övriga grupper för att särskilt fånga deras attityder. I enkäten ställs bland annat frågor om vad som är den huvudsakliga anledningen till varför man besöker tandvården, inställningen till tandvårdsstödet och frågor om priskänslighet. Enkäturvalet har bestått av personer i åldern som är folkbokförda i . har inhämtat bakgrundsvariabler från gällande kön, ålder, inkomstgrupp och vilket län personen är folkbokförd i. I enkäten har även ställt frågor om utbildning, födelseland och civilstatus. Svarsfrekvensen för enkäten är . För mer information om själva enkäten, se Statisticons kvalitetsrapport. har genomfört statistiska tester av enkätresultaten för att undersöka om skillnader i attityder mellan olika grupper är statistiskt signikanta. Endast statistiskt signikanta resultat redovisas i rapporten. har använt sig av Pearsons chitvå-test för att undersöka om skillnaderna är statistiskt signikanta. I granskningen har genomfört nio semistrukturerade intervjuer med nio stycken tandläkare. Anledningen till intervjuerna är att nyansera granskningens övriga resultat och få fördjupad kunskap om vad reformen har inneburit för tandläkare. Tandläkarna ck besvara frågor om bland annat tandvårdsstödet och patienternas beteende. Tandläkarnas uppfattningar är enskilda tandläkares uppfattningar och ska inte ses som representativa för hela tandläkarkåren. kontaktade branschorganisationerna Tjänstetandläkarna och Privattandläkarna för att få kontakt med tandläkare att intervjua. Det var de två branschorganisationerna som valde ut vilka tandläkare som skulle intervjuas. Tandläkarna valdes ut utifrån olika bakgrundsvariabler som bestämt. Bakgrundsvariablerna handlar om organisationsform, prissättning och ort. har intervjuat både privata tandläkare och tandläkare som arbetar för Vidare har intervjuat tandläkare vars priser överstiger referenspriserna och tandläkare vars priser understiger referenspriserna. Tandläkarna är också verksamma på olika orter i . Nedanstående tabell visar hur de olika tandläkarna som intervjuade förhåller sig till de olika bakgrundsvariablerna. granskar: staten och vården tandvårdsreformen 2008 når den alla? granskar: staten och vården Beskrivning av undersökningens genomförande. tandvårdsreformen 2008 når den alla? Redovisning av osäkerhetsmått................................................................................... TILLGÄNGLIGHET OCH FÖRSTÅELIGHET............................................. BILAGA - FRÅGEFORMULÄR........................................................................ L:\Myndigheter\RiR\RiR_4210_Tandvårdsreform\Document\Report\Rapport_01.4_Kvalitetsdeklaration_Tandvård.docx granskar: staten och vården arbetar med att granska statlig verksamhet i syfte att förbättra myndigheternas arbete och för att offentliga resurser ska användas på ett mer effektivt sätt. genomför en granskning av den tandvårdsreform som genomfördes . har på uppdrag av medverkat i genomförandet av en enkätundersökning inom ramen för en granskning av Tandvårdsreformen. Enkätundersökningen riktar sig till befolkning. Enkäten omfattar frågor om allmänhetens attityder till tandvård och hur de har påverkats av reformen. Denna bilaga utgör en kvalitetsdeklaration av undersökningen. En kvalitetsdeklaration har som ambition att beskriva alla olika moment i undersökningen på ett sådant sätt att en användare av statistiken har möjlighet att bilda sig en uppfattning om undersökningens kvalitet. Denna kvalitetsdeklaration följer kapitelindelningen i skriften Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik av i deras serie Meddelande i Samordningsfrågor 2001:1(MiS). Målstorheterna i undersökningen baseras på frågeformuläret och information från . Se vidare avsnitt 1.1.2 Variabler. Undersökningsenhet är enskilda personer och populationen utgörs av befolkning i åldrarna . Den fullständiga enkäten återfinns i bilaga 1. Utöver de variabler som inhämtas genom frågeformuläret har även ett antal variabler inhämtas genom . Dessa variabler är kön, ålder, inkomst, geografisk region. De statistiska mått som används är procentandelar och skattade antalsuppgifter. L:\Myndigheter\RiR\RiR_4210_Tandvårdsreform\Document\Report\Rapport_01.4_Kvalitetsdeklaration_Tandvård.docx tandvårdsreformen 2008 når den alla? Resultaten från granskningen redovisas som en total samt uppdelat efter 9 redovisningsvariabler. Dessa återfinns i tabell 1 nedan. Boende tillsammans med föräldrar/syskon Förvärvsarbetar/egen företagare Storstad (>250 000 invånare) Större städer (50 000 250 000 invånare) Mindre städer (15 000 50 000 invånare) Småstad (<15 000 invånare) Varken bra eller dålig I undersökningen efterfrågas såväl nuvarande förhållanden som tidigare förhållande. Exempel på frågor om nuvarande förhållande är Hur upplever du möjligheten att få tag i information om vad en undersökning och tandvårdsbehandling kostar? och Varifrån har du främst fått information om tandvårdsbidrag och högkostnadsskydd?. Exempel på frågor om tidigare förhållanden är Har du ansett dig vara i behov av tandvård men ändå avstått från att gå till tandvården? och Avstod du från tandvård på grund av kostnaden?. Undersökningen ingår inte i något statistiksystem utan är en enskild undersökning. L:\Myndigheter\RiR\RiR_4210_Tandvårdsreform\Document\Report\Rapport_01.4_Kvalitetsdeklaration_Tandvård.docx granskar: staten och vården De osäkerhetskällor som kan påverka resultaten mest är bortfall och mätfel. Rörande bortfall är den ovägda svarsandelen och den vägda svarsandelen är . Den ovägda svarsandelen är helt enkelt hur stora andel av de tillfrågade personerna som svarat på enkäten. Den vägda svarsandelen tar hänsyn till varierande urvalssannolikheter mellan strata och är en skattning av den svarsandel som hade uppnåtts om hela populationen hade tillfrågats, d.v.s. en totalundersökning. Man kan även tolka svarsandelen som den andel som hade erhållits om urvalsdesignen hade varit sådan att ingen grupp hade varit överrepresenterad. Valet att dra ett överurval bland yngre personer, se avsnittet 2.2.1 om urval och avsnitt 2.2.4 om svarsbortfall, har i viss mån inverkat menligt på svarsandelen. Svarsfrekvensen kan betecknas som förhållandevis god. Det är tillräckligt många som har svarat för att resultat på totalnivå ska vara tillförlitliga under förutsättning att den genomförda bortfallskompensationen har avsedd effekt, se avsnitt 2.2.1. Osäkerhetskällan mätfel är svår att utvärdera utan omfattande utvärderingsstudier (vilka ligger utanför ramen för projektet). På ett övergripande plan har Statisticon inga indikationer på att stora mätfel, se vidare avsnitt 2.2.3. En vanlig uppdelning av osäkerhetskällor1 är urval, ramtäckning, mätning, databearbetning och modellantaganden. Vi redogör nedan för vart och ett av dessa källor. Urvalet stratifierades efter ålder. Totalt ingick 2 000 personer i urvalet. Antal personer per stratum fördelar sig på följande vis. I och med att bortfall uppstod, se vidare avsnitt 2.2.4, kan det finnas behov av att kompensera för bortfallets potentiellt snedvridande effekt. I denna undersökning har bortfallskompensation genomförts med kalibrerade uppräkningsviket. Tekniken beskrivs nedan. 1 används termen felkällor som synonym till osäkerhetskällor. L:\Myndigheter\RiR\RiR_4210_Tandvårdsreform\Document\Report\Rapport_01.4_Kvalitetsdeklaration_Tandvård.docx tandvårdsreformen 2008 når den alla? Principen bygger på att utnyttja stark hjälpinformation (registervariabler) för att kalibrera urvalsvikterna så att ett kalibreringsvillkor uppfylls. Hjälpinformationen utgörs av de registervariabler vilka förekommer i bortfallsanalysen nedan. En viktig fråga är hur hjälpvariablerna ska väljas. och (2001 och 2005) anger tre olika villkor för att kalibreringsansatsen ska vara framgångsrik för att reducera bortfallsskevheten 1.Hjälpvariabeln eller hjälpvariablerna ska samvariera med svarsbenägenheten (svarssannolikheten). Detta är det viktigaste kriteriet eftersom det leder till en minskning av bortfallsskevheten för samtliga skattningar. 2.Hjälpvariabeln eller hjälpvariablerna ska samvariera med viktiga målvariabler (efterfrågade uppgifter i blanketten). Om detta kriterium uppfylls minskar dels bortfallsskevheten dels osäkerheten (variansen) för dessa målvariabler. 3.Hjälpvariabeln eller hjälpvariablerna ska identifiera de viktigaste redovisningsgrupperna. Det leder framför allt till minskad osäkerhet () i skattningarna för dessa redovisningsgrupper. I bortfallsanalysen i avsnitt 2.2.4 framkommer att det fanns en samvariation mellan hjälpvariablerna kön, åldersklasser och inkomstklasser (hushållets inkomst) och benägenheten att svara. Utifrån kriterium 1 är alltså dessa variabler potentiella kandidater till att användas i kalibreringen. Eftersom dessa tre variabler är alla registervariabler som det finns tillgång till är det naturligt att använda samtliga i kalibreringen. För att utnyttja informationen maximalt, utan att öka risken för ovanliga vikter, utnyttjades korsningen mellan kön och ålder i kalibreringen och inkomstklasser på marginalen. Sammanfattningvis används alltså följande variabler i kalibreringen Kön (två klasser) korsat med åldersklasser (sju klasser) vilket innebär 14 klasser Inkomstklasser (9 klasser i 100 000 kronorsklasser) Nedan redogörs för skattningsmetodiken i tekniska aspekter. Vissa beteckningar introduceras. beteckna populationen och dess storlek. Låt beteckna en undersökningsvariabel och dess värde för individ ʹ g. Populationen stratifieras på strata, indexerade ʹ g. Ur populationen dras ett slumpmässigt urval av storlek enligt principen för obundet slumpmässigt urval (OSU) inom stratum . Hela urvalet betecknas och är av storlek , vilket är 2000 personer i undersökningen. Inklusionssannolikheten, d.v.s. sannolikheten för individ att bli utvald, betecknas och ges av . En målstorhet av intresse är populationsmedelvärdet vilken ges av Notera att om variabeln kodas med värde 1 för en viss kategori av en variabel, exempelvis Mycket bra på frågan om Hur tycker du din tandhälsa är?, och 0 för övriga svarsalternativ kommer att utgöra populationsandelen Mycket-bra-svar. Det behövs därför ingen separat notation för att inkludera skattningar av procentandelar. L:\Myndigheter\RiR\RiR_4210_Tandvårdsreform\Document\Report\Rapport_01.4_Kvalitetsdeklaration_Tandvård.docx granskar: staten och vården Om inget bortfall uppstår ges den så kallade Horvitz-Thompson-estimatorn av enligt där urvalsvikten (designvikten) är den inverterade inklussionssannolikheten. Om stratifierat OSU används är summan av urvalsvikterna lika med populationsantalet . Intresse finns även för olika redovisningsgrupper, t.ex. resultat uppdelat på kön. Notationen utvidgas därför till att omfatta även dessa. Populationen delas upp i domäner (redovisningsgrupper) betecknade g g . Exempelvis kan beteckna personer i åldern . Låt beteckna storleken på . Följande beteckning för undersökningsvariabeln införs Målstorheten total för domän skrivs då enligt För att erhålla en skattning av domänmedelvärdet införs en indikatorvariabel enligt Detta gör att antalet individer i en domän kan skrivas s och domänmedelvärdet Emellertid inträffar bortfall och en svarandemängd av storlek erhålls. För att kompensera för bortfallet används principen med kalibrering av vikter. Låt representera hjälpvektorn som anger till vilken kombination av kategorierna avseende kalibreringsvariablerna individ tillhör. Kalibreringsestimatorn för , totalen i redovisningsgrupp , ges då enligt där utgör den kalibrerade vikten och där är vikten för rak uppräkning inom strata samt är den justeringsvikt som multiplicerat med gör så kalibreringsvillkoret Elementen i vektorn s är antal individer i populationen i respektive kategori av kalibreringsvariablerna. L:\Myndigheter\RiR\RiR_4210_Tandvårdsreform\Document\Report\Rapport_01.4_Kvalitetsdeklaration_Tandvård.docx tandvårdsreformen 2008 når den alla? Uttryckt i mer populära termer medför den kalibrerade vikten att de svarande, vid viktad analys, erhåller populationens fördelning över de variabler som ingår i kalibreringen. Om exempelvis en frekvenstabell över kön och åldersklasser beräknas, med den kalibrerade vikten påkopplad, räknas de svarande upp till populationsnivå på ett sådant sätt att den sanna fördelningen över kön och åldersklasser erhålls. Avslutningsvis presenteras även kalibreringsestimatorn för medelvärdet i en redovisningsgrupp Den kalibrerade uppräkningsvikten, vilken ska användas vid framtagande av deskriptiv statistik, heter ViktKal i analysdatabasen Med osäkerhetskällan ramtäckning avses att den urvalsram som används antingen saknar enheter som ingår i populationen (s.k. undertäckning) eller innehåller enheter som inte ingår i målpopulationen (s.k. övertäckning). Över- och undertäckningen i undersökningen är inte känd, men antas vara liten. Datainsamling inleddes med en postal enkät tillsammans med ett missiv som beskrev undersökningens syfte och genomförande. efter enkätutskicket sändes ett tack- och påminnelsekort till de som ännu inte besvarat enkäten. Därefter gjordes ytterligare ett postalt utskick, bestående av påminnelsebrev och ny enkät. Eftersom svarsandelen även efter detta var förhållandevis låg beslutade man om att genomföra enkätundersökningen via telefonintervjuer till de personer som inte besvarat enkäten per post. I tabell 3 nedan redovisas en sammanställning av datainsamlingen. Huvudutskick via vanlig post Påminnelse inklusive ny enkät Insamling enkäter via telefonintervjuer påbörjas Datainsamlingen avslutas (både postala och telefonintervjuer) L:\Myndigheter\RiR\RiR_4210_Tandvårdsreform\Document\Report\Rapport_01.4_Kvalitetsdeklaration_Tandvård.docx granskar: staten och vården Med mätfel avses att det registrerade värdet på en undersökningsvariabel, d.v.s. en fråga i frågeformuläret, inte överensstämmer med det sanna värdet. Det finns ett flertal anledningar till att detta kan inträffa. Frågornas utformning är av stor betydelse för eventuella mätfel. Frågorna i undersökningen har utformats av i samarbete med Statisticon och innan datainsamlingen påbörjades fick personer vid () lämna synpunkter på frågorna, som därefter justerades. Allmänt kan sägas att osäkerhetskällan mätfel är svår att utvärdera utan omfattande studier (vilka ligger utanför ramen för projektet). I tabell 4 redovisas det partiella bortfallet på de frågor som samtliga personer ska besvara. Flervalsfrågor är dock inte med i tabellen. Överlag har de flesta frågor ett lågt partiellt bortfall vilket är en indikation på att de har fungerat bra. Några frågor har dock högre partiellt bortfall. Speciellt fråga 14 och de fyra delfrågorna i fråga 15. Det stora partiella bortfallet på fråga 14 beror på att många har uppfattat den frågan som en flervalsfråga. Det är 150 personer som har markerat minst två svarsalternativ. Om dessa skulle ha markerat ett svarsalternativ skulle det partiella bortfallet på fråga 14 vara . Fråga 15 hänvisar till en text i enkäten rörande tandvårdsstöd och tandvårdskostnader. Även om texten inte är så lång är det troligt att vissa personer väljer att inte läsa den. När fråga 15 sedan skall besvaras med utgångspunkt i om personen kände till aspekterna kring tandvårdsstöd innan han/hon läste texten är det troligt att de som inte har läst texten hoppar över fråga 15. Partiellt bortfall per fråga. Partiellt bortfall (%) L:\Myndigheter\RiR\RiR_4210_Tandvårdsreform\Document\Report\Rapport_01.4_Kvalitetsdeklaration_Tandvård.docx tandvårdsreformen 2008 når den alla? Svarsbortfall kan delas upp i två komponenter: objektsbortfall och partiellt bortfall. Med objektsbortfall menas att svar saknas helt och hållet från en utvald individ. Med partiellt bortfall menas att en svarande individ har avstått från att besvara en eller flera frågor han/hon borde svara på. För att beräkna svars- och bortfallsandelar avseende objektsbortfall använder vi den standard som tagit fram1. Ett (ovägt) svarsandelsmått beräknas enligt principen SA(ovägt) Resultatet av datainsamlingen redovisas i Tabell 5 nedan. Resultat av enkätundersökningen (för samtliga, kön, ålder och hushållsinkomst ). Svarsandel (%) Från den rådatafil med enkätsvar som är resultatet av datainsamlingen har Statisticon genomfört bearbetningar av datafilen till en färdig analysdatabas. Med analysdatabas avses en databas vilken är 1 Standarden finns tillgänglig på L:\Myndigheter\RiR\RiR_4210_Tandvårdsreform\Document\Report\Rapport_01.4_Kvalitetsdeklaration_Tandvård.docx granskar: staten och vården färdig för sammanställningar av resultattabeller. I bearbetningsarbetet har bland annat följande moment genomförts: -Kontroll av värden på samtliga variabler -Åsättande av frågetexter på samtliga variabler samt etiketter på värdena på samtliga kategoriska variabler -Kontroll av logiska hopp i enkäten -Lägga på registerdata på enkätdatafilen De registeruppgifter som har påförts är uppgifter från : kön, ålder, pensionsgrundande inkomst samt om man är underhållsskyldig eller bidragsmottagare. Om inget bortfall uppstått i undersökningen skulle målstorheterna kunna skattats på traditionellt sätt, se t.ex. Särndal, och (1992). Det finns i princip inga undersökningar riktade mot privatpersoner som inte drabbas av bortfall. Om bortfall uppstår måste olika antaganden göras för hur bortfallet ska hanteras. Notera att valet att inte göra någonting alls åt bortfallet bygger även det på ett antagande, nämligen att bortfallet skett slumpmässigt. Detta är ofta ett ifrågasättningsbart antagande och om bortfallet inte skett slumpmässigt leder detta alternativ till skevhet i skattningarna av målstorheter. Den metod som används i undersökningen för att kompensera för bortfallet bygger på tekniken med kalibrerade vikter. Metoden kalibrering går ut på att vikta de svarande på ett sådant sätt att de svarande erhåller populationens fördelning över de variabler vilka kalibrering sker gentemot. Om de variabler som kalibreras gentemot kan förklara variationen i svarsbenägenhet leder kalibrering, om än inte till eliminering, så till reducering av potentiell bortfallsskevhet, se t.ex. och (2001 och 2005). De variabler som används i kalibreringen är korsklassificeringen av kön och åldersklasser samt inkomstklasser (hushållsinkomst). Det finns dock ingen garanti för att de variabler som använts i kalibreringen fullständigt förklarar orsakerna till bortfall. Det kan finnas andra orsaker till bortfall som inte går att kontrollera för. Inga osäkerhetsmått redovisas i tabellrapporten. Undersökningen är av engångskaraktär och är ej återkommande. L:\Myndigheter\RiR\RiR_4210_Tandvårdsreform\Document\Report\Rapport_01.4_Kvalitetsdeklaration_Tandvård.docx tandvårdsreformen 2008 når den alla? Preliminära resultat levererades . gjordes den slutliga leveransen. Preliminära tabeller och preliminär analysdatabas levereras enligt överenskommelse . Den definitiva sammanställningen levererades . Resultaten från granskning publiceras på hemsida samt i rapportserie. Presentationen av resultaten framgår av tabellrapporten. Presentationen av kvalitetsdeklarationen framgår av detta dokument. Presentationen av granskning framgår av deras rapport. Dokumentationen av resultaten och genomförande av undersökningen framgår av denna rapport. Frågor rörande undersökningens genomförande kan ställas projektledare eller (, ) på . Frågor rörande tabellverket och kvalitetsdeklarationen kan ställas till (, ) på . Undersökningsledare för enkätundersökningen och tillika författare av detta dokument har varit Utöver detta har även och medverkat i arbetet med undersökningen. , S. and Särndal, C.E. (2001). Estimation in the presence of nonresponse and frame imperfections. L:\Myndigheter\RiR\RiR_4210_Tandvårdsreform\Document\Report\Rapport_01.4_Kvalitetsdeklaration_Tandvård.docx granskar: staten och vården Särndal, C.E., , B and , J. (1992). Model Assisted Survey Sampling. Särndal, C.E. and , S. (2005). Estimation in Surveys with Nonresponse. L:\Myndigheter\RiR\RiR_4210_Tandvårdsreform\Document\Report\Rapport_01.4_Kvalitetsdeklaration_Tandvård.docx tandvårdsreformen 2008 når den alla? L:\Myndigheter\RiR\RiR_4210_Tandvårdsreform\Document\Report\Rapport_01.4_Kvalitetsdeklaration_Tandvård.docx Jag prioriterar att lägga pengarna på annatJag har inte tid att gå till tandvården Jag har lång väg till tandvårdenAnnat skäl, nämligenPåverkad av information om regelbunden tandvårdAnnat skäl, nämligen....Går inte till tandvårdenVet inte, minns inteGår inte till tandvården Vet inte, minns inte granskar: staten och vården Frågor om dina tandvårdsvanor och kostnader. Med tandvård menas besök hos tandläkare och/eller tandhygienist i . Fråga 1) När var du senast hos tandvården? För mindre än sedan För ett till mindre än sedan Går inte till tandvården För tre till sedan Vet inte, minns inte Fråga 2) Vad var den avgörande anledningen till att du besökte tandvården senast? Kryssa i den huvudsakliga anledningen. Går regelbundet till tandvården Besvär med tänderna eller oro för tandhälsa eller Påverkad av information om tandvårds- Fråga 3) Vart gick du för ditt senaste tandvårdsbesök? Fråga 4) Hur ofta går du till tandvården för rutinmässig undersökning? Brukar inte gå på rutinundersökning Om du går till tandvården eller oftare, gå vidare till fråga 7 Fråga 5) Det kan finnas flera skäl till varför du besöker tandvården som du gör. Kryssa i det/de alternativ som stämmer in på dig. Jag har inget behov av att gå till tandvården oftare Jag har inte råd att gå till tandvården Jag är rädd för tandvården Det blir inte av att jag går till tandvården Det är svårt att få tid hos tandvården tandvårdsreformen 2008 når den alla? Fråga 6) Skulle något av följande alternativ få dig att gå till tandvården oftare? Kryssa i maximalt tre av de alternativ som stämmer in på dig. Ett maxbelopp för tandvård som uppgår till Mer information om regelbunden tandvård Tandvård under någon form av lugnande behandling Nej, jag går till tandvården så regelbundet som jag önskar Fråga 7) Ungefär hur mycket har du själv sammanlagt betalt för tandvårdsbesök ? Vet inte, minns inte Har inte besökt tandvården Fråga 8) Har du ansett dig vara i behov av tandvård men ändå avstått från att gå till tandvården? Vet inte, minns inte Om du svarat Nej eller Vet inte, minns inte på fråga 8, fortsätt till fråga 10 Fråga 9) Avstod du från tandvård på grund av kostnaden?