prop · H00322 · 2012-10-16 00:00:00 — Nästan all svensk film som visas på biograf såväl stora publikfilmer som mindre filmer med osäkra kommersiella förutsättningar är beroende av produktionsstöd i någon form. Utan stöd skulle det knappast finnas en professionell svensk produktion av långfilm eller kort- och dokumentärfilm av betydelse. Huvuddelen av produktionsstödet kommer även fortsättningsvis att utgöras av förhandsstöd. Liksom i tidigare avtal indelas förhandsstöden i stöd till långfilm, stöd till barn- och ungdomsfilm, stöd till kort- och dokumentärfilm samt stöd till utveckling. Därutöver tillkommer två nya förhandsstöd: stöd till nyskapande projekt och till dramaserier (se avsnitt 7.6.2). De nya medel som tillförs avtalet från regionala produktionscentrum ska gå till satsningar på barn- och ungdomsfilm (se avsnitt 7.6.4). Förhandsstöd kan ges till en producent som dels har en etablerad producent knuten till projektet, dels kan redovisa en ambitiös plan för filmens spridning i olika visningsformer. För att främja tillväxten av yngre och nya filmskapare kan undantag medges från kravet på plan för visning och spridning. Vissa undantag får också göras när det gäller barn- och ungdomsfilm, kort- och dokumentärfilm samt utveckling. Utvecklingsstödet omfattar projektstöd till manusförfattare, producenter och regissörer, stöd till fortbildning för etablerade filmskapare samt företagsstöd till producenter. förslag om att utöka och förtydliga möjligheterna för regissörer och manusförfattare att få utvecklingsstöd för projekt utan medverkan av producent har genomförts i riktlinjer för stödet. Systemet med filmkonsulenter för bedömning av ansökningar om produktionsstöd består. Uppdraget är tidsbegränsat och i avtalet understryks vikten av en jämn könsfördelning vid tillsättande av konsulenter. Den som söker förhandsstöd ska även i fortsättningen ha möjlighet att presentera samma projekt för bedömning av flera konsulenter. Regeringen delar bedömning att de selektiva förhandsstöden med konsulentmedverkan har stor betydelse för svensk films kvalitet och att systemet med konsulenter lämpar sig väl för att stödja den inhemska filmen. Konsulentsystemet är också ett effektivt sätt att arbeta med de högt ställda jämställdhetsmål som anges i filmavtalet. För att skapa dynamik i stödsystemet som helhet är det viktigt att det finns alternativ till de selektiva förhandsstöden. Som ett komplement till de selektiva stöden ska till tillsammans med parterna utreda möjligheten att införa ett automatiskt förhandsstöd. Syftet är att skapa alternativa finansieringsvägar och att attrahera ytterligare medel till svensk film. Förstärkning av stödet till barn- och ungdomsfilm är en prioriterad fråga för regeringen. Det är svårt för barn- och ungdomsfilmen att hävda sig på den kommersiella marknaden. Trots filmstöd medför det stora problem att hitta finansiering, särskilt för filmer för åldersgruppen . Det har ännu inte producerats någon svensk 3D-film för barn. Svensk film av hög kvalitet för barn och ungdomar behövs, både för att filmutbudet för dessa målgrupper inte ska bli alltför ensidigt och för att barn och ungdomar är framtidens vuxenpublik. De regionala produktionscentrumen, samlade i Nätverket för Regionala Filmproduktionscenter, är nya parter avtal och bidrar med . Dessa medel ska gå till satsningar på barn- och ungdomsfilm inom ramen för förhandsstödet. En annan nyhet i avtalet är att det stöd som fördelas till de regionala produktionscentrumen (se avsnitt 7.6.4) ska användas till produktionsinsats i barn- och ungdomsfilm. Detta gäller även det bidrag från landsting, kommun eller annan huvudman som är en förutsättning för stöd. medel ska användas som just stöd och inte kunna tillgodoräknas de regionala produktionscentrumen som en investering i filmproduktionen. lyfte även fram dokumentärfilmens behov av ökat stöd. Den svenska dokumentärfilmen har i synnerhet varit mycket framgångsrik, inte minst internationellt. Dessa filmer når ofta också en stor publik på tv, som i regel är dokumentärfilmens främsta visningsfönster. lider svensk dokumentärfilm tydlig brist på resurser. Det får bland annat som konsekvens att vissa frågor eller ämnen som bedöms sakna internationellt intresse väljs bort då producenter blir allt mer beroende av internationell finansiering. 2012/13:22 att det var angeläget att stödet till dokumentärfilm får en mer framskjuten position bland förhandsstöden. Regeringen delar bedömning. I tidigare avtal har medlen till förhandsstöd till bland annat barn- och ungdomsfilm och kort- och dokumentärfilm samt utvecklingsstöd delats upp i olika poster. avtal har medlen till dessa stöd samt till det nya stödet till nyskapande projekt slagits samman, vilket ger större frihet och flexibilitet i fördelningen av stöden. 7.6.2Nya stöd till konvergerad media och till dramaserier Regeringens bedömning: De nya stöden till konvergerad media och till dramaserier bör kunna bidra till förnyelse av svensk film och drama, i linje med förändringar i medielandskapet. förslag om ett nytt produktionsstöd, Ny Film, med inriktning på nyskapande projekt för produktion, distribution och lansering i olika visningsfönster och på olika plattformar, ingår inte avtal. Förslaget motsvaras dock till viss del av stödet till konvergerad media och stödet till dramaserier. Remissinstanserna har i princip ställt sig positiva till förslag, men har avstyrkt att förslaget finansieras genom avskaffande av stöd till åtgärder mot olovlig hantering av film samt stödet till regionala produktionscentrum. Skälen för regeringens bedömning: Stöd till konvergerad media får ges till nyskapande projekt utvecklade för att generera unika audiovisuella produkter anpassade för spridning i skilda medier och på olika plattformar. Konvergerad media (på engelska cross media) är en beteckning på företeelsen när olika medier kopplas samman för distribution av ett visst innehåll i olika former, till exempel animerad film och dataspel. Genom konvergerad media kan olika branscher inom medieområdet samverka och skapa nya samarbeten, vilket ger utvecklingsmöjligheter och synergieffekter. Konvergerad media är det uttryckssätt som används inom filmbranschen och som även används filmavtal. Film och dramaserier har internationellt sett fått ett uppsving , både publikt och konstnärligt. I pågår en lyckad satsning på stöd till tv-drama. Stöd till dramaserier ska i första hand gå till utveckling och endast till kvalitativa produktioner om minst tre avsnitt om minst vardera. Stödet är teknikneutralt och kan gå till såväl drama på tv som drama i andra visningsfönster. Stödet finansieras med hjälp av nya statliga medel, , samt sammanlagt från och . Stödet ligger i linje med regeringens och övriga avtalsparters ambition att göra stödformerna mer teknikneutrala. De nya stöden bidrar till en modernisering av avtalet. I likhet med slopandet av kravet på biografpremiär för förhandsstöd till långfilm innebär de nya stöden att stödsystemet öppnas för fler plattformar. till konvergerad media ger dessutom möjlighet till nyskapande projekt som i olika avseenden undersöker filmkonstens och filmmediets gränser. 2012/13:22 Det ger också en chans för yngre filmare att skaffa sig erfarenhet, eftersom undantag kan göras från kravet på att projektet ska ha en etablerad producent. 7.6.3Publikrelaterat stöd och producentstöd Regeringens bedömning: Det automatiska efterhandsstödet, publikrelaterat stöd, finns kvar avtal och kompletteras med ett nytt efterhandsstöd till producenter. Stöden bör, som ett komplement till de selektiva förhandsstöden, kunna utgöra en god grund för en stabil svensk filmproduktion. förslag: föreslog ett avskaffande av det publikrelaterade stödet för att ersätta det med ett marknadsstöd. identifierade att producenternas ställning borde stärkas. Remissinstanserna instämmer inte i förslag. Skälen för regeringens bedömning: Den form av publikrelaterat stöd som finns infördes avtal och utgör ett komplement till det selektiva förhandsstödet. Syftet med stödet är att minska den ekonomiska risken i filmprojekt och på så vis stimulera till egna insatser av producenten och andra finansiärer. Publikrelaterat stöd (PRS) utbetalas till producenten och lämnas till svenska långfilmer för så kallade öppna visningar på biograf. Stödet baseras på filmens bruttobiljettintäkt efter filmens premiär. En film som finansierats med förhandsstöd kan få PRS motsvarande högst av bruttobiljettintäkterna och en film som inte har fått förhandsstöd kan få högst . Barnfilm kan få PRS motsvarande av filmens bruttobiljettintäkter. Utformningen av det publikrelaterade stödet har avtal lämnats oförändrad. Producentstödet är i likhet med PRS ett automatiskt efterhandsstöd och införs för att stärka producenternas ställning (se avsnitt 7.4). Det beräknas på bruttobiljettintäkter mellan och och går till det produktionsbolag som är huvudproducent av filmen. Undantag från den nedre gränsen, , får göras för barn- och ungdomsfilm. Stödet delas ut enligt reglerna om publikrelaterat stöd, men kan motsvara högst av bruttobiljettintäkterna. Stödet betalas inte ut direkt. I stället fonderar medlen på ett särskilt klientmedelskonto tills produktionsbeslut för en ny film av produktionsbolaget fattats. Medlen får då användas som investeringskapital i ett eller flera framtida filmprojekt , om det inte finns särskilda skäl då kan förlängas. Liksom i nuvarande avtal sätts en budgetram för efterhandsstöden, fastställd till , varav högst får avse producentstöd. Ett eventuellt överskott får under kommande räkenskapsår, efter samråd med filmavtalets parter, även användas till förhandsstöd till kvalitativ film för en bred publik. 2012/13:22 Regeringens bedömning är att det publikrelaterade stödet och producentstödet utgör ett betydelsefullt komplement till förhandsstöden. Tillsammans lägger de olika stödformerna grunden för ett produktionsstödsystem som kan främja produktionen av värdefull svensk film och stimulera svensk films utveckling. 7.6.4Stöd till regionala produktionscentrum Regeringens bedömning: Stödet till regionala produktionscentrum riktas avtal specifikt till produktionsinsatser i barn- och ungdomsfilm, vilket bör kunna bidra till ett ökat utbud av filmer för barn och unga. förslag: föreslog att stödet till regionala produktionscentrum, liksom stödet till åtgärder mot olovlig hantering av film, skulle avskaffas och att resurserna skulle omprioriteras till ett nytt produktionsstöd, Ny Film (se avsnitt 7.6.2). Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bland annat Kommuner och Landsting, , C , och ett antal regionala aktörer har motsatt sig att stödet till regionala produktionscentrum tas bort. Västra och Nätverket för Regionala Filmproduktionscenter har i stället föreslagit att stödet ska ingå i kultursamverkansmodellen. Några remissinstanser, bland annat , Film- och TV-producenterna och AB , har gett sitt stöd till förslaget, men har framfört olika förslag till hur medlen ska fördelas. Skälen för regeringens bedömning: Sedan 2000 års filmavtal har stöd fördelats till regionala produktionscentrum. Ännu producerades så gott som all svensk långfilm i . görs en majoritet av alla svenska långfilmer med något regionalt produktionscentrum som samproducent. Långsiktiga regionala satsningar på talangfulla producenter och regissörer har lett till framgångar både hos publik och kritiker, såväl nationellt som internationellt. Inom ramen för filmavtalet fördelas stöd till , Filmpool Nord, och Filmregion . Stödet uppgick till totalt ca . En förutsättning för stöd är att landsting, kommun eller annan huvudman bidrar med minst lika stor summa. De regionala produktionscentrum som får stöd ska redovisa hur stödet har fördelats och använts, samt könsfördelningen för fördelat stöd. De regionala produktionscentrumen, samlade i Nätverket för Regionala Filmproduktionscenter, är nya parter avtal och bidrar med . Stödet till regionala produktionscentrum finns kvar avtal och utgör av de medel som är avsatta för övriga produktionsstöd. Såväl stödet från filmavtalet som bidraget från annan huvudman ska gå till satsningar på barn- och ungdomsfilm och där användas som just stöd, inte som investering. Regeringen konstaterar att regionaliseringen av svensk filmproduktion på många sätt är en framgångssaga. Svensk film har vitaliserats av nya miljöer och berättelser från livet utanför storstaden. 2012/13:22 har också bidragit till en ökad internationalisering av svensk film och filmbransch, vilket bland annat har bidragit till fler internationella samproduktioner och till att samproduktioner med utländska huvudproducenter helt eller delvis har förlagts till . I och med filmavtal ges stödet till regionala produktionscentrum en ny och tydlig inriktning genom satsningen på barn- och ungdomsfilm. 7.7Stöd till distribution och visning av film i hela landet Regeringens bedömning: Stöden till distribution och visning är av stor betydelse för att film ska kunna visas i hela landet. De stöd som ingår filmavtal bör kunna bidra till ökad tillgänglighet och ett breddat utbud av film. Utvecklingen i samband med digitaliseringen av biograferna bör fortsatt följas och vissa stödformer bör vid behov anpassas till de nya förutsättningarna. förslag: lämnade inga förslag på området, utöver förslaget om en nationell statlig satsning på digitalisering av biografer. Satsningen föreslogs finansieras genom omprioritering från stöden till distribution och visning, i första hand från biografstödet och stödet till parallelldistribution. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt förslag om en satsning på digitalisering av biografer. Skälen för regeringens bedömning: Utifrån avtalets mål att främja visning av film i hela landet ska, liksom i nuvarande avtal, stöd ges till lansering av svensk långfilm, till parallelldistribution av filmkopior eller digitala kopior samt till biografer för bland annat upprustning. Stöden ska i tillämpliga delar vara teknikneutrala. På samma sätt som i nuvarande avtal ska lanseringsstöd efter behovsprövning ges till distributörer av svensk långfilm med ett belopp som motsvarar distributörens ekonomiska insats, dock högst . Om det, med hänsyn till tillgängliga medel eller omständigheterna i övrigt, finns särskilda skäl får fastställa stödbeloppets storlek på annat sätt. kan därvid beakta behovet av lansering som leder till att filmpremiärerna sprids över året. Stöd till parallelldistribution ges till distributörer och ska täcka faktiska kostnader för framtagning av filmkopior eller digitala kopior, hemtagningskostnader och textning. Parallellkopiorna ska komplettera och inte ersätta distributörens egna kopior. Stöd till parallelldistribution i mindre orter ska även innefatta filmer med små lanseringsresurser. Biografstöd får omfatta stöd till biografägare för öppna visningar av svensk film, stöd till biografägare för publikarbete, stöd till upprustning av biografer samt stöd till sådana anordnare av biografföreställningar som inte är mervärdesskatteskyldiga. Vid fördelningen av biografstöd ska behov hos biografer i mindre och medelstora orter och biografer som kompletterar övriga biografers utbud särskilt beaktas. 2012/13:22 När det gäller förslag om en nationell satsning på digitalisering av biografer avsatte regeringen för detta ändamål (se vidare avsnitt 8.2). Som vid alla teknikskiften befinner sig branschen i en period av omställning och det kan uppstå övergångsproblem som kan vara svåra att förutse. Ett exempel är behovet av stöd till parallellkopior, som kan tänkas förändras i och med att digitaliseringen gör det enklare att distribuera flera kopior av en film och till en väsentligt lägre kostnad. På samma gång kan det finnas ett ökat behov av analoga 35 mm-kopior till de biografer som fortfarande inte har digitaliserats. I den digitala distributionen kan det även uppstå behov av andra former av stöd. Därför medger avtalet att regeringen, efter samråd med parterna, får besluta om en annan användning av stödet till parallellkopior. Regeringens bedömning: Det internationella samarbetet är av avgörande betydelse för svensk film. Avtalet omfattar även fortsättningsvis stöd till internationell lansering och avgifter till internationellt samarbete. Vikten av internationella samproduktioner för svensk film markeras även genom att en viss andel av medlen till förhandsstöd avsätts för internationella samproduktioner där huvudproducenten inte är svensk. lämnade inga förslag i denna del. Dock underströks vikten av att undanta avgifterna till internationellt samarbete från eventuella besparingar med hänsyn till internationella åtaganden inom ramarna för det nordiska samarbetet, och EU. Remissinstanserna har inte lämnat några synpunkter i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Det internationella samarbetet, särskilt inom , har varit betydelsefullt för svensk film. Medel från internationella fonder och genom samproduktion är ofta en förutsättning för att en filmproduktion ska komma till stånd. För att öka uppmärksamheten för svensk film vid viktiga festivaler fördelar stöd för filmer som blivit uttagna till någon av dessa festivaler. Stöd till internationell lansering ges till producenter och distributörer för den internationella lanseringen. Stödet är även med avtal. Lanseringsstödet täcker hälften av kostnaderna för filmkopior eller motsvarande visningsmaterial, översättning och textning av filmen samt marknadsföringsmaterial. fördelade 16 internationella lanseringsstöd för svensk spelfilm till ett sammanlagt belopp av . Avgifter till internationellt samarbete omfattar medel för samarbetet inom Eurimages (filmfond för samproduktion, distribution och visning), Nordiska Film- och TV-fonden samt för svenska samordningsinsatser i anslutning till EU:s Media-program, Media-desken vid , som även finansieras av EU-medel. Stödet är även med i Storleken på avgifterna och insatserna bestäms inom Prop. 2012/13:22 ramen för internationella överenskommelser. När det gäller internationella samproduktioner bör enligt avtalet av de medel som avsätts för förhandsstöd användas till internationella samproduktioner där huvudproducenten inte är svensk. Enligt avtalet definieras en svensk producent som en person bosatt här i landet eller ett bolag, ett utländskt företags filial eller annan juridisk person som är registrerad här i landet. 7.9Kostnader för administration och förvaltning Regeringens bedömning: Genom avtal ges förutsättningar att hantera de stödändamål som avtalsparterna har enats om. lämnade inga förslag i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Kostnader för administration av filmavtalets stöd, för förvaltning och administration av konsulenternas verksamhet samt för hälften av Stiftelsen Svenska Filminstitutets kostnader för styrelse, ledning och stabsfunktioner ska även fortsättningsvis hanteras inom ramen för filmavtalet. Det finns även ett tak för hur höga kostnaderna får vara. Stiftelsens ränteintäkter på avtalsmedel ska användas till produktionsstöd samt stöd till distribution och visning. En mindre del av avtalets intäkter avsätts, liksom tidigare, som så kallade reservmedel som får fördela till de stödändamål som anges i avtalet. Under den innevarande avtalsperioden gjordes en ändring av avtalet (Ku2007/722/Kr) som innebar att i skälig omfattning fick använda reservmedel även till kostnader för administration och förvaltning. Parterna har enats om att denna möjlighet tas bort avtal. Medel som kan frigöras genom en effektiv och ändamålsenlig användning av medlen till administrations- och förvaltningskostnader får även de användas till stödändamål. 8 Övriga filmpolitiska frågor I detta avsnitt redovisar regeringen sin bedömning av de förslag i betänkande som inte omfattas av filmavtalet, utan främst berör de medel som staten fördelar till filmområdet i form av stöd till filmkulturella ändamål och särskilda satsningar. Regeringens bedömning: bör även fortsättningsvis ha en betydelsefull roll för genomförandet av den svenska filmpolitiken. bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som berör frågan har delat utredningens bedömning. , Regissörer, och Wift (Women in Film and Television) har särskilt framfört att måste ha ett vidgat uppdrag som omfattar hela filmens och den rörliga bildens område. Film- och TV-producenterna har uttryckt att bör utvecklas till ett institut med spjutspetskompetens för omvärldsanalys, teknikutveckling, visningsmöjligheter, kompetensutveckling och kontakt med utbildningar. har efterfrågat större möjligheter till insyn i verksamhet. Skälen för regeringens bedömning: har sedan bildandet haft rollen som nationellt organ för den nationella filmpolitiken. bedömde att svensk film bäst främjas av att det finns en enskild, självständig nationell av den svenska filmpolitiken och att detta gäller även om filmpolitiken som helhet finansieras och regleras på annat sätt än genom ett filmavtal. Regeringen delar bedömning. har byggt upp värdefull kompetens och erfarenhet inom filmens alla områden och bör även fortsättningsvis ha en betydelsefull roll för genomförandet av den svenska filmpolitiken. Särskilt viktigt att betona är arbete när det gäller omvärldsbevakning, statistikinsamling och uppföljning av svensk filmproduktion och filmpolitiska insatser. I en föränderlig filmbransch är det vidare angeläget att ständigt utvecklar sin verksamhet och anpassar stöden för att möta utmaningar på filmområdet, inte minst när det gäller ny teknik och tillgänglighet. verksamhet ska utgå från målen filmavtal och filmpolitikens inriktning som presenteras i avsnitt 6. Regeringens bedömning: Genom att biografer digitaliseras bör möjligheterna öka för att ett filmutbud präglat av bredd och mångfald blir tillgängligt i hela landet. föreslog en nationell statlig satsning på digitalisering av de biografer som har framtidsförutsättningar, men som saknar möjlighet att digitalisera utan ekonomiskt bistånd. Remissinstanserna har, med undantag för AB och , tillstyrkt förslag. och , båda positiva till förslaget, har påpekat att en satsning måste ta hänsyn till konkurrensförhållanden på marknaden. Folkets Hus och Parker och har understrukit att stödet bör införas skyndsamt. Skälen för regeringens bedömning: I budgetpropositionen aviserade regeringen att skulle avsättas för en sats- ning på digitalisering av biografer med början gav regeringen i uppdrag att lämna för- Prop. 2012/13:22 slag på utformning av ett statsbidrag till digitalisering av biografer. förslag remitterades och en förordning beslutades . Digitaliseringstakten har varit högre än vad som kunde förutses, varför regeringen föreslog att satsningen skulle inledas . Syftet med regeringens satsning är att det ska finnas en levande biografkultur över hela landet. Bidrag ges till biografer, främst på mindre och medelstora orter, som har svårt att klara den tekniska omställningen på egen hand. En följd av digitaliseringen är att biografernas programsättning också påverkas. Lägre kostnader för att ta fram kopior och billigare transporter medför att biografer på mindre orter kan visa ny och publikstark film som den premiärvisas i större städer. På så sätt kan den lokala biografen vinna i attraktionskraft hos publiken och därmed skapas ekonomiska förutsättningar för en breddad repertoar. Den digitala visningstekniken innebär också att det blir enklare att göra filmer tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. /2013 beräknas den analoga filmdistributionen i princip upphöra, vilket påverkar de biografer som ännu inte har digitaliserats. Av den anledningen är det angeläget att de medel som avsatts för digitalisering av biograferna snabbt blir tillgängliga. För att säkerställa att biografer runt om i landet kan ställa om från analog till digital teknik i den takt som är nödvändig aviserar regeringen i budgetpropositionen att satsningens återstående tillförs (prop. 2012/13:1, utg.omr. 17, s. 142).