prop · H0031d22 · 2012-09-21 00:00:00 — Det innebär att utgifterna detta år understeg anslaget med . Av de totala utgifterna för anslaget utgjorde barnbidraget , flerbarnstillägget , förlängt barnbidrag och EU-förmåner . Fördelningen har varit stabil med undantag för höjningen av flerbarnstillägget 2010 som innebar 1 procents förändring från barnbidrag till flerbarnstillägg. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är lägre än anvisat anslag. Barnbidragets grundläggande uppgift är att kompensera för den ökade försörjningsbörda som barn medför för en familj. Barnbidraget är ett generellt stöd och lätt att överblicka samt enkelt och förhållandevis billigt att administrera. Bedömningen av anslagsbehovet utgår från () senaste befolkningsprognos . var utgiften för anslaget högre jämfört med . Detta motsvarar och kan främst förklaras av att antalet barn har ökat. Prognosen över antal födda barn och antal barn har skrivits upp av SCB vilket motiverar en ökning av utgiften för anslaget för åren 20132016. SCB räknar med en gradvis nettoökning av antal barn . Att det föds fler barn och att fruktsamheten ökar bidrar till en ökning av antal barnbidrag och flerbarnstillägg . Även antal barn som passerar bedöms öka vilket medför en gradvis ökning av delförmånen förlängt barnbidrag. Utgiftsutvecklingen för EU-familjeförmåner har minskat markant jämfört med (minskning ). En sannolik förklaring till detta är att föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning inte längre omfattas av EU-familjeförmåner. Sammantaget innebär detta att anslaget kommer att öka . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Allmänna barnbidrag Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 24 anvisas för anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 25 172 000 000, 25 672 000 000 respektive 26 . Tabell 3.10 Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2013 avser 3 240 000 tkr statlig ålderspensionsavgift varav 12 300 tkr avser regleringsbelopp . Anslaget används för föräldraförsäkring. Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband med barns födelse, tillfällig föräldrapenning, graviditetspenning samt jämställdhetsbonus intjänad fr.o.m. . Även statliga ålderspensionsavgifter för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning ingår i anslaget. Utgiftutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av ersättningsnivån, antal födda barn och fördel- ning av ersättningsdagar mellan föräldrarna. Förändringar i födelsetalet påverkar redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning, graviditetspenning och de tio s.k. pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. På påverkas även tillfällig föräldrapenning för vård av barn. Tabell 3.11 Anslagets komponenter Föräldrapenning kan betalas ut i samband med ett barns födelse eller adoption under . Av de lämnas föräldrapenning på sjukpenningnivå eller grundnivå . För resterande lämnas föräldrapenning på lägstanivå. Utgifterna för föräldrapenning utgjorde av den totala utgiften inom föräldraförsäkringen. Om den statliga ålderspensionsavgiften för föräldrapenning räknas med är andelen . Utgifterna för föräldrapenningen har ökat och uppgick till , en ökning med jämfört med . Utgiftsökningen beror på att föräldrapenning har betalats ut för fler dagar samt en högre medelersättning. utbetalades föräldrapenning för totalt 50,3 miljoner dagar vilket är fler än 2010. Ökningen av antalet ersättningsdagar är främst en följd av det stigande antalet födda barn. Medelersättningen per ersatt dag har ökat till 2011 jämfört med året innan. Medelersättningen för kvinnor var per dag, en ökning från 2010. För män var ökningen större, från per dag till per dag. Skillnaderna i medelersättning mellan män och kvinnor förklaras dels av inkomstskillnader, dels av att kvinnor tar ut föräldrapenning på lägstanivån under nästan fyra gånger fler dagar och på grundnivån mer än tio gånger fler dagar än män. Av samtliga utbetalda dagar till kvinnor avsåg föräldrapenning över grundnivå medan motsvarande andel för männen var . Tillfällig föräldrapenning utgör ersättning som lämnas bl.a. vid vård av barn, de s.k. pappadagarna i samband med barns födelse och kontaktdagar för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Utgiften för tillfällig föräldrapenning var vilket motsvarar en ökning med jämfört med . Den största delen av utgiften utgörs av ersättning för vård av sjukt barn. I av tillfällig föräldrapenning, svar på regeringsuppdrag (S2012/4482/FST) beskrivs hur förmånen använts över tiden. Antalet dagar för vilka det har lämnats tillfällig föräldrapenning för vård av barn har ökat och uppgick till 5 miljoner nettodagar. En förklaring är att antalet barn i förskoleåldern och tidiga skolåldern, då försäkringen används mest, har ökat . Även den procentuella andelen barn i olika ålderskategorier som tillfällig föräldrapenning betalas ut för har ökat . Bland barn i åldersgruppen var det av barnen som hade föräldrar som nyttjat försäkringen och det genomsnittliga antalet dagar var 9 . Även för ålderskategorin var det mer än hälften av barnen som det betalats ut tillfällig föräldrapenning för och det genomsnittliga antalet dagar var 6 . Medelersättningen per ersatt dag var för kvinnor och för män. Antalet dagar för vilka det tagits ut tillfällig föräldrapenning är relativt jämnt fördelad mellan kvinnor och män. Av dagar som används för vård av sjukt barn betalades ut till män . Inspektionen för socialförsäkringen har i Rapport 2012:8, Sjukfrånvaro och vård av barn bland företagare (/2759/FST) angett att 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 egenföretagares utnyttjande av tillfällig föräldrapenning får vård av barn är markant lägre än för anställda. I vissa branscher är det så lågt som en tiondel av de anställdas. Hos föräldrapar där den ena föräldern är egenföretagare och den andra anställd är det oftast den anställda som använder tillfällig föräldrapenning. Anställningsformen verkar således ha stor betydelse för benägenheten att använda försäkringen. Möjliga förklaringar inbegriper både svårigheter att hålla igång verksamheten vid kortare frånvaro och möjligheter att med hjälp av flexiblare arbetsformer minska behovet av att avstå förvärvsarbete när barnet är sjukt. kan tillfällig föräldrapenning betalas ut under per förälder och barn i samband med att ett barn som är har avlidit. uppgick utgiften till och utbetalning gjordes till sammanlagt 555 individer, var kvinnor och var män. Utgifterna för graviditetspenningen utgör enbart en liten del, , av föräldraförsäkringsanslaget. har utgifterna minskat jämfört med föregående år. Den största anledningen är ett minskat antal födda barn 2011 jämfört med . Antalet ersatta kvinnor minskade och trenden att andelen gravida som beviljats ersättning sjunker fortsätter, om än bara svagt nedåt. Andelen gravida som beviljades graviditetspenning var . Medelantalet ersättningsdagar för de kvinnor som har fått graviditetspenning har varit närmast oförändrat och låg . Regeringen införde en jämställdhetsbonus i syfte att ge föräldrar bättre ekonomiska möjligheter och incitament till att fördela föräldraledigheten mer jämlikt samt att även förbättra förutsättningarna för en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Jämställdhetsbonusen utges t.o.m. som en kreditering på skattekontot. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 betalas jämställdhetsbonusen i stället ut i anslutning till uttaget av föräldrapenning. Se särskild redovisning av skattekrediteringen under avsnittet Resultat 3.5.2. Utgifterna för föräldraförsäkringen beräknas öka som en följd av ett fortsatt högt barnafödande och en stigande medelersättning. Antalet födda barn förväntas stiga , från 113 800 barn till 122 000 barn 2016. Regeringens mål för utgiftsområdet betonar att familjepolitiken ska stärka föräldrars makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet. infördes därför en möjlighet för föräldrar att kunna ta ut föräldrapenning i under barnets första levnadsår. använde 21 700 föräldrar denna möjlighet för sammantaget , (). Vidare har regeringen förenklat regelverket för jämställdhetsbonus. Förenklingen innebär att bonusen utbetalas tillsammans med föräldrapenningen i stället för att som tidigare tillgodoföras som en kreditering på skattekontot. När den förälder som har tagit ut föräldrapenning under lägst antal dagar tar ut föräldrapenning får båda föräldrarna i jämställdhetsbonus per dag. I syfte att förstärka ekonomin för de hushåll som har en låg ekonomisk standard föreslår regeringen en höjning av föräldrapenningens grundnivå från till . Förslaget innebär att utgifterna för föräldrapenningen beräknas öka med . Förslaget föreslås träda i kraft . Regeringen avser att föreslå förändringar av föräldrapenningen i syfte att underlätta för nyanlända utrikes födda kvinnor att komma närmare arbetsmarknaden och förkorta etableringstiden och för att tillgodose föräldrarnas behov av flexibilitet. Avsikten är att föräldrapenning liksom ska kunna lämnas för ett barn , men med en begränsning så att högst av föräldrapenningdagarna kan sparas till tid efter barnets fyraårsdag, vilket med dagens regelverk skulle innebära att föräldrarna högst kan spara efter denna tidpunkt. Vidare avser regeringen att höja den övre åldersgränsen för uttag av föräldrapenning från åtta till . Regeringen vill dessutom ytterligare förbättra möjligheterna för ensamstående föräldrar att använda föräldrapenningen. har därför på regeringens uppdrag utrett möjligheterna för föräldrar som har ensam vårdnad om ett barn att kunna överlåta en del av föräldrapenningen till någon annan person som inte är förälder. har vidare utrett möjligheten för den förälder som i praktiken är ensam om att ta hand om sitt barn, som en följd av att den andra föräldern är frihetsberövad, ska kunna ta del av alla föräldrapenningdagar. infördes en bestämmelse som innebar att tillfällig föräldrapenning kan betalas ut under per förälder och barn i samband med att ett barn har avlidit. har i sitt uppdrag om regelförenklingar (S2011/11077/SF) föreslagit att den tidsrymd då dagarna kan tas ut utökas för att bättre tillgodose föräldrarnas behov. Regeringen instämmer i den bedömningen och avser att återkomma i frågan. Regeringen har vidare i tidigare budgetproposition (prop. 2011/12:1, utgiftsområde 12, s. 29) angett att bereder frågan om egenföretagares möjligheter att erhålla graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Till följd av de förändringar av föräldraförsäkringen som föreslås samt aviseras i denna proposition beräknas utgifterna för föräldraförsäkringen öka med 2013, med 2014, med 2015 och 2016. Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Föräldraförsäkring Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 36 anvisas för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring . 2016 beräknas anslaget till Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Anslaget används för underhållsstöd och förlängt underhållsstöd. Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Underhållsstöd lämnas också för barn vars förälder ensam har adopterat barnet. Underhållsstöd kan utges som fullt underhållsstöd, utfyllnadsbidrag eller underhållsstöd vid växelvis boende. Inom underhållsstödet finns det dels en bidragsmottagande förälder eller bidragsmottagande ungdom dels en bidragsskyldig förälder. Den sistnämnda ska helt eller delvis betala samhällets kostnader för det underhållsstöd som betalats ut för barnet. Den största andelen av de bidragsskyldiga är män (). Antalet bidragsskyldiga har minskat medan könsfördelningen har varit i stort sett densamma. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer som exempelvis antal separationer, antal barn, födelsetal och löneutvecklingen. Utgiftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, procentsatserna som bestämmer den bidragsskyldiga förälderns betalningsskyldighet samt storleken på det grundavdrag på inkomsten för egna levnadskostnader som får göras innan betalningsskyldigheten beräknas. Om antalet barn avviker med 1 000 påverkar det anslagsbehovet med . Om inbetalningsgraden avviker med en procent påverkar det anslagsbehovet med . Om de bidragsskyldigas totala debiterade belopp förändras med , påverkas utgiften för anslaget med . Ett lägre debiterat belopp innebär en högre utgift för staten. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.14 Statens utgifter och bidragsskyldigas inbetalningar 20082011 (exkl. KFM) (exkl. KFM) Källa: budgetunderlag, . Trenden över hur många barn det betalas ut underhållsstöd för har varit avtagande trots att antal barn i befolkningen har ökat . Genomsnittligt antal barn med underhållsstöd beräknas bli cirka 231 000. För utges det ett förlängt underhållstöd, dvs. till ungdomar som är och som fortfarande studerar. översteg utgifterna för underhållsstödet anvisade medel med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är mer än tilldelade medel, vilket innebär att anslagskrediten behöver utnyttjas. Det totala antalet barn inom underhållsstödssystemet har fortsatt att minska. Antal barn har varit färre jämfört med . Detta medför att utgifterna för anslaget minskar. Minskningen av antal barn med underhållsstöd kan huvudsakligen förklaras av de låga födelsetalen och . De årskullar som kommer in i systemet är mindre än de årskullar som lämnar systemet med anledning av att de uppnått en för hög ålder. Ytterligare en orsak till färre barn i systemet är att särlevande föräldrar i större omfattning reglerar underhållet själva utanför underhållsstödssystemet. I praktiken kan detta ofta förklaras av att barn till särlevande föräldrar i allt större utsträckning bor växelvis och att underhållet då regleras genom att respektive förälder ansvarar för de kostnader som uppstår när föräldern har barnet hos sig. Enligt SCB:s befolkningsprognos förväntas antalet barn i åldrarna att öka En viss osäkerhet råder dock huruvida antalet barn med underhållsstöd kommer att fortsätta minska i samma takt som tidigare, men på grund av befolkningsprognosen förväntas minskningstakten av antalet barn i systemet dämpas något. Det belopp som de bidragsskyldiga föräldrarna har att betala för statens kostnader för lämnade underhållsstöd har minskat . Det innebär att statens utgifter för underhållsstöd ökar. De bidragsskyldigas inkomster påverkar det debiterade beloppet och därmed inbetalningsgradens storlek. Eftersom det är taxerade inkomster som ligger till grund för det debiterade beloppet finns det en tvåårig eftersläpning på denna effekt. Även försämringen av ekonomi som inträffade och en tämligen hög arbetslöshet som följd kan vara en bidragande faktor till ett sjunkande debiterat belopp. Att allt fler särlevande föräldrar reglerar underhållet utanför underhållsstödet innebär troligtvis också att det är föräldrar med en lägre betalningsförmåga som blir kvar i underhållsstödssystemet och som då debiteras ett lägre belopp än . Detta kan också vara en bidragande faktor till att de bidragsskyldigas debiterade betalningsbelopp har minskat . De debiterade betalningsbeloppen har varit lägre än 2011, vilket motsvarar . Detta har föranlett en nedjustering av betalningsbeloppen jämfört med tidigare antaganden. återbetalades av de debiterade beloppen, vilket dock är högre än . Inbetalningsgraden från bidragsskyldiga bedöms till av det debiterade beloppet, exklusive inbetalningar från (). En höjning av timlöneutvecklingen innebär å sin sida en ökning av de debiterade beloppen och därmed en minskad anslagsbelastning. verkar därmed i motsatt riktning och det är därför osäkert om det debiterade beloppet kommer att fortsätta sjunka i samma takt som tidigare eller om minskningen kommer att avta. Bidragsskyldigas skulder hos KFM var i genomsnitt och bidragsskyldigas inbetalning av skulden till KFM var i genomsnitt , vilket är högre än då inbetalningarna var i genomsnitt . Med anledning av utfallssiffror för lämnade underhållsstöd har prognosen för utbetalt belopp per barn justerats upp något. Sammantaget innebär ovanstående förändringar att kostnaden för underhållsstödet beräknas öka och därefter avta något 20142016. Detta beror främst på att antal barn inom underhållsstödssystemet förväntas stabiliseras och att inbetalningarna från bidragsskyldiga föräldrar inte förväntas öka så som tidigare antagits. Till följd av att anslagskrediten behöver användas ökas anslagsnivån med vilket motsvarar det prognosticerade kreditutnyttjandet. Därmed behöver inte anslagsutrymmet belastas av att anslagskrediten utnyttjades . Till följd av detta överstiger anslagsnivån utgiftsprognosen . Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Underhållsstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas för anslaget 1:3 Underhållsstöd . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2 020 500 000, 2 019 700 000 3.8.41:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 3.16 Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Bidrag utgår med per barn och lämnas för de adoptioner som förmedlas av en sammanslutning auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Bidraget administreras av . kom totalt 538 barn till för adoption genom de auktoriserade adoptionssammanslutningarna och under beviljades totalt 543 adoptionskostnadsbidrag. Bland annat med anledning av den ekonomiska och sociala utvecklingen i ursprungsländerna och de krav dessa länder ställer på de sökande varierar antalet adopterade. Färre barn kom än 2010, då antalet var 655 barn. Antalet utländska barn som kommer till för adoption genom de auktoriserade sammanslutningarna har varierat mellan cirka 540 och 1 000 . Regeringen bedömer, på grundval av uppgifter från Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (), att det totala antalet adoptioner av utländska barn kan komma att uppgå till cirka 600800 . prognosticerar att antalet utbetalda adoptionskostnadsbidrag kommer att ligga kring 600 . Utgifterna förväntas vara stabila kring . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för anslaget 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner. , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 35 784 000, 35 784 000, respektive . 3.8.51:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för barnpension och efterlevandestöd till barn. Förmånerna lämnas till barn vars ena eller båda föräldrar har avlidit och ska garantera barnen en rimlig ekonomisk standard. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Utgiftsutvecklingen är stabil. Utgifterna styrs främst av utvecklingen av inkomstindex och prisbasbelopp. Reglerna för barnpension innebär att ett efterlevandepensionsunderlag, som är knutet till den avlidne förälderns intjänade och framtida pensionsrätt i ålderspensionssystemet, ligger till grund för beräkningen av barnpensionen. Inkomstgrundad barnpension finansieras med efterlevandepensionsavgift enligt socialavgiftslagen (2000:980). Grundskyddet efterlevandestöd till barn finansieras med skattemedel. Efterlevandestöd till barn utgör en lägsta garanterad nivå för barnet och betalas ut som en utfyllnad till barnpensionen. Barnpensionen minskar efterlevandestödet till barn krona för krona. Grundskyddets utformning siktar till att säkra barnets rätt till en garanterad ersättning när det förlorar en eller båda sina föräldrar. Ett syfte med stödet är även att bibehålla överensstämmelse med underhållsstödets nivå. Kostnaderna påverkas av att antalet personer med barnpension eller efterlevandestöd beräknas att sakta minska. Anledningen är att antalet barn i tonåren beräknas minska och de flesta som har barnpension är . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till vilket är mindre än anvisade medel. Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 874 800 000, 876 500 000 respektive . 3.8.61:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Anslaget används för vårdbidrag för funktionshindrade barn. Syftet med vårdbidrag är att ge en förälder möjlighet att i hemmet ta hand om ett barn med behov av särskild tillsyn och vård på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader med anledning av barnets sjukdom eller funktionsnedsättning. I anslaget ingår även statliga ålderspensionsavgifter. Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2013 avser 266 300 tkr statlig ålderspensionsavgift varav -9 100 tkr avser regleringsbelopp . Prognosen är att antalet vårdbidrag kommer att fortsätta öka . har redovisat en rapport : Utvecklingen fram till och försörjningssituationen (S2012/4367/FST). Rapporten beskriver att till ökade antalet barn med vårdbidrag . En anledning är att åldersgränsen för när vårdbidrag kan betalas ut höjdes från till . Cirka två tredjedelar av alla vårdbidrag lämnas för pojkar. Psykiska sjukdomar och syndrom är såväl den största diagnosgruppen som den som ökar mest. var av de nybeviljade vårdbidragen att hänföra till denna diagnosgrupp. Antalet yngre barn kommer enligt att 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 öka och i de högre åldrarna antas andelen med vårdbidrag öka. Antalet hela vårdbidrag beräknas minska, medan antalet tre fjärdedels, halva och framför allt en fjärdedels vårdbidrag beräknas öka. Till följd av detta är utgiftsprognosen för anslaget högre än de tilldelade medlen och anslagskrediten behöver användas . Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas under anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn .