prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — Enligt uppgick den totala vardagsupplagan 2011 för landets dagstidningar till 3 059 600 exemplar, vilket är en minskning med cirka 410 700 exemplar. Nedgången stannade på 134 700 exemplar. Fyra nya tidningar med utgivning en gång har beviljats driftsstöd . Tre lågfrekventa tidningar med driftsstöd upphörde med utgivningen vid utgången av 2011. Kostnaderna för driftsstöd har, trots ökat antal tidningar, minskat med 2011 jämfört med . De minskade kostnaderna förklaras främst av två faktorer. Driftsstödet till storstadstidningar har sänkts med anledning av nya bestämmelser i presstödsförordningen (1990:524) som trädde i kraft . Därtill kommer att upplagorna sjunker för många tidningar, vilket kan få till följd att de hamnar på lägre stödnivå. Även kostnaderna för distributionsstödet fortsätter att minska som en följd av sjunkande upplagor. Regeringen har tillsatt en kommitté för att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen utifrån en bred genomlysning av dagens konkurrensförutsättningar på mediemarknaden och behoven av stöd till dagspressen (dir. 2011:112). Kommittén ska lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas. Uppdraget ska slutredovisas . I ett delbetänkande, som lämnades , har kommittén redovisat förslag 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 rörande stödet för dagstidningar till nationella minoriteter i nuvarande presstödsförordning. Utgångspunkten för delbetänkandet är en rapport från om förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska. De senaste årens strukturförändringar har medfört att svenska dagstidningar från norr till söder samordnats, huvudsakligen i regionala grupper. Det fanns 2011 på femton olika orter mer än en tidning med 6- eller 7-dagarsutgivning, vilka har särskild betydelse från mediepolitisk synpunkt eftersom de erbjuder en mångfald av pressröster i den lokala mediebevakningen och opinionsbildningen. Vid utgången av 2011 fanns det endast fyra från lokala konkurrenter helt fristående andratidningar. fanns på tio olika orter två tidningar med 6- eller 7-dagars- utgivning, där båda tidningarna har samma ägare och den ena tidningen har driftsstöd. Presstödssystemet bedöms ha varit ett incitament som bidragit till tidningsägarnas beslut att behålla två separata publikationer i stället för att slå samman de lokala titlarna. Krav på redaktionell självständighet är viktigt för att säkerställa en redaktionell mångfald. En tendens är att tidningsgrupper i allt högre utsträckning köper tidningsrörelser av varandra. utan större ägarskiften genomfördes en rad förvärv på den svenska dagstidningsmarknaden. En tidning har beslutat att inte söka driftsstöd efter uppköp och långtgående samarbete med annan tidning. Den ekonomiska situationen för dagspressen visade på en snabb återhämtning efter en nedgång . Förklaringen till det goda resultatet 2010 låg till stor del i en stärkt annonsmarknad. har den snabba tillväxten av annonsförsäljningen stannat av. Flera av de stora tidningsgrupperna varslade om betydande personalneddragningar. Regeringen bedömer att arbete med prövning av ansökningar om presstöd och tillämpning av presstödsförordningen bidrar till att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Regeringen anser att de nya bestämmelser avseende redovisningskrav som 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 tillämpas bidrar till en bättre kontroll och uppföljning av stödet. Därigenom kan stödet nyttjas mer effektivt än tidigare och möjligheterna att uppnå målen förbättras. Distributionsstödet har sjunkit , som en följd av generellt sjunkande upplagor. Denna utveckling har inneburit att distributionsstödets relativa betydelse har minskat. Syftet med stödet till taltidningar är att ge synskadade och andra som inte kan läsa en tryckt tidning möjlighet att ta del av dagstidningarnas innehåll. , som beslutar om stödet till taltidningar, utgör ett särskilt beslutsorgan inom Talboks- och (TPB). Vid utgången av 2011 gavs sammanlagt 102 taltidningar ut. Av dessa gavs 79 ut som inlästa taltidningar (66 radiotidningar, 4 kassettidningar och 9 cd-tidningar) och 23 som talsyntestidningar (s.k. RATS-tidningar). kom ut som både radiotidning och talsyntestidning. En tidning kom ut som både radiotidning och cd-tidning. Taltidningarna täcker i det närmaste hela landet och mer än hälften av landets alla dagstidningar ges ut som taltidning. Kostnaderna för taltidningsverksamheten uppgick till , vilket var något högre än 2010. Kostnaderna var fördelade med för de 79 inlästa taltidningarna och för de 23 talsyntestidningarna. Tabell 13.7 Antal taltidningsabonnenter 20092011 Antalet taltidningsabonnenter har fortsatt att minska. var minskningen 554 abonnenter. Nya taltidningsabonnenter tillkommer kontinuerligt, men då uppsägningarna är stora, är nettoförändringen fortsatt negativ. Könsfördelningen bland abonnenterna är totalt sett relativt jämn, även om män är överrepresenterade när det gäller talsyntestidningar. har behandat nya ansökningar, men har inte bedrivit något aktivt informationsarbete för att få tidningsföretag att starta taltidningar bl. a. på grund av arbetet med ett kommande teknikskifte. gav regeringen ett uppdrag till TPB, och om den framtida taltidningsverksamheten. Uppdraget syftar till att intensifiera ett utvecklings- och förändringsarbete på taltidningsområdet. Utgångspunkten är att öka tillgängligheten för målgruppen till dagstidningarnas innehåll samt att effektivisera användningen av de statliga medel som anslås för taltidningsverksamheten. Uppdraget har delredovisats och ska slutredovisas . I den första delrapporten föreslår myndigheterna ett nytt system för taltidningar som bygger på produktion med talsyntes och distribution via internet. En viktig aspekt av den föreslagna modellen är att resurser för produktion, distribution och konsumtion av taltidningar upphandlas centralt av TPB och att leverantörerna förpliktas att följa de internationella och öppna standarder som finns på området. TPB kommer att ansvara för att upphandla produktion och distribution och tidningsföretagens ansvar blir att leverera en tidningsfil till ett centralt produktionssystem. Det innebär en förändring av ansvarsfördelningen jämfört med och det betyder också att stödsystemet kommer att behöva ändras. För att kunna införa det nya systemet krävs förändringar i regelverket på området. 13.6 föreslås därför besluta om en ny inriktning på taltidningsverksamheten. Stödet till taltidningar garanterar utgivning av och tillgång till taltidningar för synskadade eller personer med funktionsnedsättning som inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning, afatiker eller dyslektiker. Stödet fyller därmed en viktig funktion i samhället. Det nya system för produktion och distribution av taltidningar som föreslås i denna proposition innebär en möjlighet att utveckla taltidningsverksamheten och nå fler användare än till en lägre kostnad jämfört med dagens system. 13.4.7Skydd av barn och unga mot skadligt medieinnehåll Medier är en stor del av barns och ungas liv. Det är därför angeläget att säkerställa att barn och unga både har tillgång till information från olika källor och möjlighet att värdera dessa och själva uttycka sina åsikter. Utgångspunkten för regeringens arbete i dessa frågor är åtagande enligt , som föreskriver att barn och unga har rätt till yttrande- och informationsfrihet, men att de ska skyddas mot information och material som är till skada för deras välfärd. avskaffades filmcensuren för vuxna (prop. 2009/10:228, bet. 2010/11:KrU2, rskr. 2010/11:61). fastställer enbart åldersgränser för filmer som ska visas offentligt för barn . har i uppdrag att verka för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan. Myndigheten informerar och vägleder genom exempelvis seminarier, föreläsningar, nätverksbyggande och andra akiviteter. Myndigheten har lanserat en ny webbplats, . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 besökare på myndighetens hemsida har ökat efter lanseringen, från drygt 18 000 till ca 24 000 besök . Myndigheten har också introducerat ett diskussionsforum för frågor relaterade till mediekunnighet för personer som arbetar med barn. har tagit fram undervisningsmaterialet Nosa på nätet som är ett paket för att öka mediekunnigheten bland yngre barn . I samband med den nya läroplanen Lgr 11 gavs handboken på medier ut. visar hur lärare kan använda medier i undervisningen och stärka elevernas digitala kompetens. har kartlagt barns och ungas medievanor och attityder om medier inför datainsamling till Ungar & Medier 2012. Arbetet med medier och skydd av barn och unga är ett gränsöverskridande arbete. har bedrivit unga internet för en säkrare internetanvändning bland barn och unga. Projektet är delfinansierat av EU- kommissionen. På ett europeiskt plan sker näverkande vad gäller Digital Literacy för barn. har fattat beslut i 678 granskningsärenden. Av dessa ärenden överklagades 13 till Kammarrätten i , varav sex bifölls, vilket därmed ändrade myndighetens beslut. tog upp 1 299 ärenden till prövning. I 88 ärenden beslutade nämnden att fälla det granskade programinslaget. I elva av dessa ärenden fälldes inslagen på grund av att de ansågs strida mot bestämmelsen om mediets särskilda genomslagskraft genom att de exempelvis var skrämmande, innehöll våld eller uppmuntrade till farligt beteende. fann vid sin granskning ett program som innehöll sådana ingående och verklighetstrogna våldsskildringar att en anmälan till Justitiekanslern var motiverad. Regeringen bedömer att ökad kunskap om barns och ungas mediesituation samt arbetet med att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare är betydelsefullt och kan minska riskerna för skadlig mediepåverkan. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Med utgångspunkt i lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt bedömer regeringen att Statens medieråds arbete med att fastställa åldersgränser har bidragit till att skydda barn och unga från skadligt medieinnehåll. Regeringen bedömer, med utgångspunkt i arbete avseende granskning av program i efterhand, att programbolagen generellt har god kunskap om och efterlever reglerna för bl.a. mediets genomslagskraft. 13.4.8Sammanställning och spridning av information om utvecklingen inom medieområdet Flera aktörer arbetar med att ta fram information om utvecklingen inom medieområdet. Myndigheten för radio och tv har till uppgift att följa utvecklingen inom medieområdet och sprida kunskap om den till allmänheten. Myndigheten ska även publicera statistik och annan information om ägande- och branschstruktur, teknik, innehåll och ekonomiska förhållanden inom medieområdet. publicerade myndigheten rapporten tvutbud och publicerades rapporten . Nordiskt Informationscenter för Medie- och kommunikationsforskning (Nordicom) vid följer medieutvecklingen, utarbetar mediestatistik, kartlägger mediemarknaden samt analyserar aktuella trender. Nordicom erbjuder bl.a. webbaserade tjänster och publikationer. En undersökning är den årliga Mediebarometern. Den belyser den dagliga användningen av olika medier hos den svenska befolkningen, oavsett format och plattform. Nordicom tillhandahåller även en särskild Internetbarometer. publicerades rapporten Den svenska mediemarknaden, som innehåller omfattande statistiskt material och analyser av branschen och olika ägarsfärer. Nordicom har också påbörjat ett arbete med att särskilt beakta frågor som rör barn, unga och medier. Behovet av kunskap om massmediernas roll i samhället är stort, inte minst mot bakgrund av den tekniska utvecklingen på mediemarknaden. Regeringen bedömer att den kartläggning och uppföljning av medieutvecklingen som sker vid mediemyndigheterna och institutionerna är angelägen och utgör ett betydelsefullt underlag för regeringens och ställningstaganden på området. Den fortsatta tillgången till högkvalitativ forskning och dokumentation om medieutvecklingen skapar förutsättningar för beslut som åstadkommer en starkare mediemarknad präglad av tillgänglighet, mångfald och konkurrens. 13.5.111:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 22 263 tkr prisnivå. 3Motsvarar 22 263 tkr prisnivå. 4Motsvarar 22 262 tkr prisnivå. Anslaget används för tillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till , kostnader för distribution i marknätet av en finsk programkanal i samt övriga kostnader i samband med utsändning av den finska programkanalen i . Anslaget fördelas mellan två parter, () och . SVT tilldelas medel för att tillhandahålla en svensk programkanal till . tilldelas medel för distribution av den finska programkanalen i och för övriga kostnader som uppstår i samband med denna. Tabell 13.9 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Verksamheten bedöms kunna fullgöras med bibehållen kvalitet med en engångsvis sänkt anslagsnivå eftersom verksamheten genererat ett överskott. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 13.5.211:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 190 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 190 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 190 tkr prisnivå. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget används för stöd till Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom) vid för utarbetande av mediestatistik och information om forskningsresultat, bl.a. genom Mediebarometern, som belyser hur stor andel av befolkningen som tar del av olika medier. Tabell 13.11 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget minskas med till följd av att en tidsbegränsad satsning avslutats. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 13.5.311:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera svensk medverkan i Europeiska audiovisuella observatoriet, ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om utvecklingen inom film, television, videogram och nya medier. Observatoriet arbetar också med att ta fram jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. Anslaget till verksamheten vid audiovisuella observatoriet betalas ut i euro. Tabell 13.13 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget minskas med 2013 till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet för att avgiften bedöms kunna rymmas inom den föreslagna sänkta anslagsnivån. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 16 655 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 655 tkr prisnivå. 4Motsvarar 16 655 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader kopplade till att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan och att stärka dem som medvetna medieanvändare. Anslaget används också för kostnader för att fastställa åldersgränser för film som är avsedd att visas offentligt för barn . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 13.15 Offentligrättslig verksamhet (som inte får För fastställande av åldersgränser ska ta ut avgifter enligt lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. Intäkterna redovisas på budgetens inkomstsida under inkomsttitel Avgifter för granskning av filmer och videogram. får inte disponera intäkterna. Avgiftsintäkterna ska motsvara kostnaderna för verksamheten. Tabell 13.16 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 11:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget minskas med . Av dessa avser arkivkostnader för den avvecklade myndigheten som överförs till anslag 6:1 . Den resterande minskningen av anslaget är en följd av en omprioritering inom utgiftsområdet som aviserades i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:4 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 13.5.5 11:5 Stöd till taltidningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget används för bidrag till tidningsföretag i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Tabell 13.18 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 11:5 Stöd till taltidningar Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget minskas med 2014 och 2015 till följd av förväntade kostnadsminskningar med anledning av teknikutvecklingen på taltidningsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:5 Stöd till taltidningar . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 13.6En ny taltidningsverksamhet genom radio- och kassettidningar har beslutats Regeringens förslag: tidigare ställningstaganden i frågor om taltidningsverksamhetens utformning ska inte längre gälla. Inriktningen för den framtida taltidningsverksamheten ska vara att personer med sådana funktionsnedsättningar som innebär att de inte kan ta del av en vanlig dagstidning ska få god tillgång till dessa tidningar genom taltidningar. Regeringen ska bestämma den närmare utformningen av reglerna för taltidningsverksamheten. Ärendet och dess beredning: Promemorian En ny taltidningsverksamhet (Ds 2012:12) har utarbetats och remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Ku2011/0474). Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslagen i promemorian eller lämnar dem utan invändningar. anser att även andra än de som tillhör målgruppen bör kunna få rätt till en taltidning. Myndigheten för handikapppolitisk samordning (Handisam), och anser att talsyntesen måste förbättras. anser att distribution via internet medför vissa nackdelar för användarna vilket radiodistribution inte gör och att densamma kan kostnadseffektiviseras. Tidningsutgivarna anser bl.a. att fler än personer ur målgruppen bör få tillgång till taltidningar. Utgivaransvaret för taltidningen bör ligga kvar hos det dagstidningsföretag som levererar underlaget till taltidningen. avstyrker förslagen i promemorian och anser att konsekvensanalysen är bristfällig. avstyrker en avveckling av stödet till inlästa taltidningar med hänvisning till att användarna fortfarande vill ha sådana tidningar. anser vidare att den kunskap om taltidningsmarknaden som finns hos de journalister som läser in tidningen kommer att gå förlorad genom införande av det nya taltidningssystemet samt att upphovsrättslig reglering och ersättning måste beaktas när det nya systemet införs. Bakgrund: Principerna för den nuvarande verksamheten med utgivande av taltidningar av (prop. 1987/88:145, bet. 1987/88:KU39, rskr. 1987/88:291). Genom beslut slogs bl.a. fast att huvudalternativet i den fortsatta verksamheten ska vara redigerade och förlagetrogna inlästa taltidningsutgåvor och att en god geografisk spridning skulle eftersträvas vid utgivningen. Vidare slogs det fast att radio- och kassettidningar ska förbehållas synskadade, att rätten att teckna ett abonnemang på en radio- eller kassettidning skulle utgå från att behovet kan styrkas och att huvudregeln borde vara att ett abonnemang är personligt. Vissa institutioner bör dock efter särskild prövning kunna teckna abonnemang. ska fördela stödet till radio- och kassettidningar. Frekvenserna som användes för Riksradios sändningar skulle även i fortsättningen användas för sändning av radiotidningar. fick ansvar för vidareutveckling och upphandling av nödvändig teknisk mottagarutrustning. Det slogs också fast att bidrag för utgivning av radio- eller kassettidning ska ge full nettokostnadstäckning för utgivande företag. Efter förslag i budgetpropositionen har beslutat om en utvidgning av målgruppen till dyslektiker och afatiker (prop. 1994/95:11, bet. 1994/95:KrU23, rskr. 1994/95:287). Efter förslag i budgetproposition har beslutat att det inte längre ska krävas intyg för att teckna abonnemang på analoga radio- och kassettidningar (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97). Efter förslag i budgetpropositionen har beslutat att en schablonmodell ska användas när beslutar om stödnivåer till radio- eller kassettidningar inom anslaget (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:KrU1, rskr. 1999/2000:87). I förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar kommer de av fastställda principerna till uttryck. Skälen för regeringens förslag: I promemorian En ny taltidningsverksamhet (Ds 2012:12) föreslås ett nytt system för att framställa, distribuera och konsumera taltidningar. Förslaget innebär att dagstidningsföretag skickar en datafil, som innehåller dagstidningen, till ett centralt produktionssystem som Talboks- och upphandlar. produceras och distribueras sedan via internet, varvid läsarna kan tillgodogöra sig innehållet genom olika slag av mottagarutrustning. Talsyntes kan användas antingen lokalt i mottagarutrustning eller centralt i produktionsprocessen. Vidare föreslås ett centralt stöd till läsarna benämnt Läshjälpen. Flera remissinstanser anser, i likhet med den uppfattning som kommer till uttryck i promemorian, att stödet till läsarna är av stor vikt och att den talsyntes som används måste förbättras. Regeringen delar denna uppfattning. Genom en väl utvecklad talsyntes och tillräckligt tekniskt stöd bör det nya systemet vara attraktivt för taltidningskonsumenterna, eftersom de då får tillgång till hela tidningens innehåll och kan ta del av taltidningen där de önskar.