prop · H0031d21 · 2012-09-21 00:00:00 — Det är ett extra ekonomiskt skyddsnät för dem med hög hyra och en låg inkomst, som oftast inte når upp till hel garantipension. Förbättringen av bostadstillägget omfattar även personer som har SBTP eller ÄFS, men eftersom de förmånerna trappas av krona för krona mot alla inkomster, inklusive BTP, ger höjningen ingen faktisk förbättring av deras ekonomiska standard. För att även dessa personer med den allra lägsta ekonomiska standarden ska få en förbättrad disponibel inkomst föreslår regeringen en höjning av den garanterade nivån för äldreförsörjningsstöd och särskilt bostadstillägg för ogifta. Det handlar om en begränsad grupp om cirka 7 100 personer. Den skäliga levnadsnivån är 1,401 gånger prisbasbeloppet för ogifta. Regeringen föreslår att den skäliga levnadsnivån höjs till 1,4468 för den som är ogift. Höjningen av den skäliga levnadsnivån mot- Förslaget om förstärkt bostadstillägg till 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Det förstärkta bostadstillägget ges även till personer med särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, vilket minskar behovet av och kostnaderna för de förmånerna med . Höjningen av den skäliga levnadsnivån för det särskilda bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet ökar utgifterna för förmånerna. Den sammantagna effekten för det särskilda bostadstillägget är beaktad i beräkningen ovan och för äldreförsörjningsstödet bedöms utgifterna öka med . 3.7.11:1 Garantipension till ålderspension Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålderspension 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för garantipension till ålderspension, hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg. Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är i första hand prisbasbeloppets utveckling samt utvecklingen av den genomsnittliga nivån på de inkomstrelaterade pensionerna inkomstpension, tilläggspension och premiepension. uppbar cirka 818 900 personer garantipension. Av dessa var drygt 493 900 personer födda eller tidigare. Det innebär att antalet personer som uppbar garantipension ökade med drygt 47 000 personer jämfört med , vilket är en effekt av balanseringen och de därav sänkta inkomstrelaterade pensionerna. Eftersom de inkomstrelaterade förmånerna åter ökar beräknas antalet garantipensioner att minska till 778 2013 och till 768 2014. beräknas antalet åter öka något till 778 500 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 personer på grund av att utvecklingen av de inkomstrelaterade förmånerna åter beräknas bli något sämre. Ökningen beräknas dock bli tillfällig och enbart gälla 2015. beräknas antalet garantipensionärer bli marginellt lägre eller cirka 778 200 personer. För personer födda eller tidigare beräknas medelbeloppet för garantipension ha minskat till 2013 och 2016. För personer födda eller senare beräknas beloppet till 2013 och till 2016. var medelbeloppet för garantipension för personer födda eller tidigare och för dem som var födda eller senare . Den långsiktiga trenden är att kostnaderna för garantipension minskar. Både antalet personer som uppbär garantipension och medelbeloppet minskar långsiktigt. 2010 minskade prisbasbeloppet , vilket minskade kostnaderna för garantipension. Kostnaderna påverkas också av hur den inkomstrelaterade pensionen utvecklas. Ju bättre utveckling av följsamhetsindexeringen desto mindre blir behovet av garantipension. För perioden 20022009 ökade följsamhetsindexeringen mer än prisbasbeloppet, vilket minskade behovet av garantipension. Minskningen av inkomst- och tilläggspensionerna innebär i stället en press uppåt på kostnaderna för garantipension. Den genomsnittliga inkomstrelaterade ålderspensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer jämfört med de äldre som redan uppbär pension. minskar antalet personer som inte har tjänat in någon inkomstrelaterad ålderspension alls successivt bland de nyblivna pensionärerna. Eftersom garantipension reduceras av inkomstrelaterad ålderspension så minskar antalet ålderspensionärer som uppbär garantipension eller de som uppbär en reducerad garantipension. Kostnaderna för garantipension beräknas minska , till följd av att den inkomstrelaterade pensionen ökar mer än prisbasbeloppet. Tabell 3.6 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Garantipension till ålderspension Förändring till följd av: -1 290 300 -1 564 900 -1 952 400 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att 16 anvisas under anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 16 , 16 respektive 15 . 3.7.21:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepensioner till 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för de inkomstrelaterade förmånerna omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. Anslaget används dessutom för garantipension till dessa förmåner. Garantipensionen betalas ut som ett komplement till den inkomstrelaterade pensionen och reduceras av denna. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet och följsamhetsindexeringen. Efterlevandepension till vuxna betalas ut till personer som inte har fyllt . Därutöver betalas i vissa fall änkepension ut även . Särskild efterlevandepension är under avveckling och kan inte beviljas för dödsfall som inträffat 2003 eller senare utan kan endast betalas ut till dem som uppbar förmånen. Antalet kvinnor med garantipension till änkepension var knappt 12 900 och med änkepension 321 000. Antalet änkor med garantipension uppskattas ha sjunkit till 11 800 och till 9 800 personer 2013. Antalet kvinnor med änkepension beräknas minska till cirka 312 2012 och till 301 2013. Vid prognosperiodens slut, 2016, uppskattas antalet kvinnor med garantipension till änkepension till 5 700 personer och antalet kvinnor med änkepension beräknas till 267 300 personer. Kostnaderna för anslaget utgörs till största del av kostnader för änkepension. Eftersom änkepensionen är under avveckling minskar anslagets kostnader successivt. Antalet kvinnor med änkepension har minskat men på grund av omfattande övergångsregler för framför allt kvinnor som är födda kommer änkepension att betalas . minskar kostnaderna för efterlevandepensioner till följd av följsamhetsindexeringen som påverkats av den finansiella krisen. Däremot omfattas efterlevandepensionen inte av reglerna för den automatiska balanseringen varför den sammantagna effekten av krisen inte blir lika stor jämfört med ålderspensionerna. Garantipensionen kompenserar visserligen delvis för minskningen av den inkomstrelaterade efterlevandepensionen men sammantaget minskar kostnaderna för anslaget. Kostnaderna beräknas bli lägre än 2012 eftersom antalet personer som uppbär änkepension beräknas minska. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Förändring till följd av: -1 731 900 -2 596 300 -3 072 300 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att 13 anvisas under anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 13 , 12 respektive 12 . 3.7.31:3 Bostadstillägg till pensionärer Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för bostadstillägg till pensionärer () och särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Syftet med bostadstillägget är att även personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska ges ekonomiska möjligheter till en skälig bostadsstandard. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnaderna, inkomstutvecklingen och hur hög benägenheten att ansöka om bostadstillägg är (mörkertalet). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 uppbar 263 168 ålderspensionärer bostadstillägg jämfört med 254 488 . Antalet pensionärer som får BTP har ökat på grund av att ålderspensionerna sänkts till följd av den finansiella krisen men beräknas minska från 2012 till 2013 och 2016. Medelbeloppet för BTP beräknas till 2013 och beräknas öka till 2016. högre än det anvisade beloppet. Kostnaderna beräknas fortsätta att öka och beräknas utgifterna skottet innebär det att underskottet blir . De ökade utgifterna orsakas av ett ökat behov av BTP till följd av den finansiella krisen och de sänkta pensionerna. Regeringen föreslår därför i ändringsbudget att anslaget bostadstillägg till pensionärer ökas med . På lång sikt minskar emellertid antalet ålderspensionärer med bostadstillägg då de nyblivna pensionärerna, i genomsnitt, har högre pension jämfört med dem som redan uppbär pension. Till följd av den finansiella krisen minskade emellertid ålderspensionerna 2010 och 2011 vilket medförde att den bidragsgrundande inkomsten vid beräkning av bostadstillägg minskade. Detta ledde till att kostnaderna för bostadstillägg ökade och den långsiktiga trenden med minskade kostnader för anslaget bröts, åtminstone tillfälligt. I syfte att ytterligare minska andelen med låg ekonomisk standard höjdes bostadstillägget för ålderpensionärer, , med för varje ålderspensionär som får BTP. höjdes även den skäliga levnadsnivån inom förmånerna särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Till följd av detta ökades anslaget Bostadstillägg till pensionärer med . Regeringen föreslår i denna proposition att tilläggsbeloppet till BTP höjs med ytterligare till för den som är ogift. Till följd av detta föreslås anslaget ökas med . Hanteringen av BTP förutsätter bl.a. att uppgifter om boendeförhållanden, inkomster och förmögenhet hämtas in och vid behov kontrolleras. Felaktigheter i uppgifterna medför risk för felaktig utbetalning. För tilltron till systemet är kvalitet och rättssäkerhet viktigt och regeringen kommer därför ha särskilt fokus på åtgärder som kan öka kvaliteten och därmed motverka felaktiga utbetalningar. Regeringen beslutade om propositionen Enklare och effektivare handläggning av bostadstillägg, och vissa andra frågor (prop. 2011/12:152). I propositionen har regeringen föreslagit förenklingar i hanteringen av bostadstillägg som kan ge positiva effekter för handläggningen och kvaliteten. Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att 8 anvisas under anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 8 , 7 respektive 7 . Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:4 Äldreförsörjningsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för äldreförsörjningsstöd. Äldreförsörjningsstöd är en helt inkomstprövad förmån som ska garantera de personer som är bosatta i och är eller äldre en viss skälig levnadsnivå. Dessutom ges ersättning för en skälig bostadskostnad på högst . De utgiftsstyrande faktorerna är främst utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnader samt inkomstutvecklingen. av de som mottar äldreförsörjningsstöd är födda i . hade 14 597 personer äldreförsörjningsstöd. Antalet personer med äldreförsörjningsstöd beräknas till 14 900 personer och till 15 2013. 2016 beräknas antalet ha ökat till 17 900 personer. Medelbeloppet för försörjningsstöd beräknas 2012 vara och 2013. Beloppet beräknas ha ökat till 2016. Anslaget beräknas för överskridas med . Regeringen föreslår därför i ändringsbudget att anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd ökas med . De som kan få äldreförsörjningsstöd är personer som har fyllt och som inte kan försörja sig på pensionen eller på något annat sätt och därför i stor utsträckning annars skulle ha varit hänvisade till ekonomiskt bistånd från kommunen. Huvudanledningen till att de inte kan försörja sig på pensionen är att garantipensionen är reducerad eftersom de inte har bott i . Det kan också vara personer som har låg ålderspension därför att de tagit ut den 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 tidigt eller varit egna företagare som inte betalat sina pensionsavgifter. Antalet personer som är berättigade till äldreförsörjningsstöd minskade men ökar i stället antalet något och ökningen väntas fortsätta . En anledning till att antalet personer som är berättigade till äldreförsörjningsstöd ökar beror på att övergångsreglerna för garantipensionen med lägre krav på bosättningstid endast gäller personer som är födda eller tidigare. De kunde bosättning få full (40/40) garantipension. De som är födda eller senare måste däremot vara bosatta i för att få full (40/40) garantipension och det är därmed fler som får en reducerad garantipension. En annan anledning till ökningen är att invandringen av asylskäl tillfälligt ökade . Den finansiella krisen och de sänkta ålderspensionerna är ytterligare en orsak till att kostnaderna ökar. I syfte att förbättra för dem med små marginaler föreslår regeringen i denna proposition att den skäliga levnadsnivån i äldreförsörjningsstödet höjs till 1,4468 prisbasbelopp , vilket motsvarar en höjning med . Till följd av detta föreslås anslaget ökas med . Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Äldreförsörjningsstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att anvisas under anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.13 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 520 898 tkr prisnivå. 3Motsvarar 520 897 tkr prisnivå. 4Motsvarar 510 750 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. finansieras genom tre källor dels av anslag på statens budget, dels av de Allmänna Pensionsfonderna (AP-fonderna) och dels av premiepensionssystemet. AP-fonderna och premiepensionssystemet ingår i Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Den totala kostnaden för beräknas till 1 , se tabell 3.14. Den del av myndigheten som finansieras helt via anslag på statens budget är administrationen av garantipension, efterlevandepensioner till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd samt vissa andra pensionsrelaterade förmåner. Tabell 3.14 Finansiering av administration 1Exklusive finansiering av amorteringar och ränta för premiepensionssystemets uppbyggnad. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Utgifterna för administration som avser inkomstgrundad ålderspension täcks av avgifter som tas ut från AP-fonderna och premiepensionssystemet. I premiepensionssystemet ingår även kostnader för skulden i avseende räntekontokredit som byggdes upp i samband med bildandet av premiepensionssystemet. För att sprida denna kostnad över flera generationer avbetalas skulden och ska vara slutamorterad till 2018. ska lämna en samlad redogörelse och en framställan om ersättning för administrationen av pensionssystemet. Redogörelsen ska dels innefatta kostnaderna för inkomstpension och tilläggspension, som ska täckas genom uttag från FörstaFjärde AP-fonderna och dras från pensionsspararnas inkomstpensionskonton, dels för administrationen av premiepension, som ska täckas genom avgifter som ska dras från pensionsspararnas premiepensionskonton. Redogörelsen innefattar även kostnader för administrationen av ålderspensionssystemet vid och . Detta beslutas årsvis av regeringen. Tabell 3.15 Uppdragsverksamhet där intäkterna disponeras Resultat (intäkt-kostnad1) -varav premiepensionssystemet** -varav övriga intäkter -varav premiepensionssystemet** -varav övriga intäkter -varav premiepensionssystemet** -varav övriga intäkter Källa: , prisnivå. 1Intäkterna från AP-fonderna bygger på att över-/underskott regleras bakåt i tiden. 2Inklusive kostnader för amortering och ränta för premiepensionssystemets uppbyggnad. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under 2:1 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 9 för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar. Skälen för regeringens förslag: har en särskild kredit enligt 7 kap. 6 § budgetlagen (2011:203). Krediten ska användas för att finansiera likviditetsbehovet i samband med den dagliga fondhandeln i premiepensionssystemet. Behovet av krediten föranleds av det underskott som uppstår på grund av samtidiga köp- och säljtransaktioner med olika likviddagar för fonderna och behovet av handelslager i syfte att effektivisera handeln. De faktorer som framför allt har betydelse för utvecklingen av behovet av krediten är antalet fondbyten, värdet av pensionsspararnas konton och tidsmässig koncentration av fondbyten. disponerar en kredit för handel med fondandelar intill ett belopp av 9 . bedömer att storleken på krediten kan ligga kvar nivå. Regeringen delar bedömningen och anser därför att krediten i för handel med fondandelar bör uppgå till högst 9 .