prop · GZ0382 · 2012-03-16 00:00:00 — mot och som gällde överföring av en afghansk asylsökande från till i enlighet med den av EU utfärdade rättsakten Dublinförordningen, bedömdes båda svarandestaterna ha brutit mot såväl artikel 3 (förbud mot tortyr och annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning) och artikel 13 (rätt till ett effektivt rättsmedel). I A, B och C mot gjorde klagandena gällande att den irländska lagstiftningen, som föreskriver att abort är förbjudet om inte kvinnans liv är i fara på grund av graviditet, stod i strid med konventionen. fann att en av klagandena som tidigare lidit av en ovanlig form av cancer och kände rädsla att graviditeten kunde orsaka ett återfall i sjukdomen hade utsatts för en kränkning enligt artikel 8 (rätt till privat- och familjeliv). konstaterade en kränkning av konventionen även i målet Sakhnovskiy mot , i vilket det bedömdes att den rättegång genom vilken klaganden dömts för mord var behäftad med sådana brister att artikel 6 i konventionen (rätt till en rättvis rättegång) hade kränkts. Vid denna bedömning fäste bland annat avseende vid att klagandens möjligheter att få biträde av sitt ombud i praktiken hade begränsats på ett alltför långtgående sätt. Målet och mot rörde ett dödsfall som inträffat i samband med demonstrationerna under G8-mötet i . Klagandena, som var nära släktingar till den avlidne, hade bland annat gjort gällande att brutit mot sina förpliktelser enligt artikel 2 i konventionen (rätt till liv), men domstolen bedömde att någon kränkning av konventionen inte ägt rum. I målen Al- Skeini m.fl. och Al-Jedda ansågs ha jurisdiktion, i enlighet med artikel 1 i konventionen, över vissa åtgärder utförda inom ramen för landets militära insatser i . Därmed kunde hållas ansvarigt enligt konventionen för dessa åtgärder, som ansågs innefatta kränkningar av artikel 2 (Al-Skeini) respektive artikel 5 (Al-Jedda) i konventionen. Bland de mål av allmänt intresse som meddelades av en kammare kan bland annat följande nämnas. I målet Dink mot var klagandena släktingar till den turkiske författaren som mördats efter att ha skrivit kontroversiella artiklar om självbilden hos turkar med armeniskt ursprung. Klaganden hade utsatts för konkreta hot innan han dödades och domstolen fann att brustit i sina förpliktelser att skydda klaganden på ett sätt som stod i strid med artikel 2 i konventionen. fälldes även enligt artikel 10 (yttrandefrihet) och 13 (rätt till effektivt rättsmedel). I målet mot bedömdes frånvaron av en förpliktelse för en dagstidning att i förväg underrätta den som berörs av en planerad publicering, för att ge denne möjlighet att stoppa publiceringen genom ett domstolsförfarande, inte innebära någon kränkning av rätten till privat- och familjeliv enligt artikel 8. I Yukos mot ansågs ett skatteförfarande mot ett oljebolag ha inneburit kränkningar av artiklarna 6 och artikel 1 i tilläggsprotokoll 1 till konventionen (skydd för egendom). Detta bland annat till följd av att bolaget inte ansågs ha getts tillräcklig tid att förbereda sitt försvar och att det ålagts en sanktion av straffrättslig karaktär med stöd av lagstiftning som tillämpats med retroaktiv verkan. Målet har beröringspunkter med Khodorkovskiy mot som rörde straffrättsliga förfaranden mot en affärsman som var en av huvudägarna i Yukos. I Khodorkovskiy-målet fann att förfarandena gällande häktningen av klaganden inneburit flera kränkningar av artikel 5 om rätt till frihet och säkerhet. Vidare ansåg domstolen att de förhållanden klaganden hade utsatts för då han var häktad inneburit att brutit mot artikel 3 i konventionen. Dock ansåg domstolen inte visat att åtalet och rättegången haft politiska motiv på det sätt Khodorkovskij gjort gällande. Domstolen meddelade även en fällande dom i målet Ivantoc m.fl., mot och . Domstolen ansåg att var ansvarigt för ett frihetsberövande i isoleringscell av två personer som ägt rum i den Moldaviska republiken . efter att domstolen i stor sammansättning, i målet Ilascu m.fl. mot och , uttalat att klagandena skulle släppas på fri fot. Det fortsatta frihetsberövandet efter Ilascu-domen bedömdes ha innefattat kränkningar av artiklarna 3, 5, 8 och 13. Visst allmänt intresse har också domen Sufi och mot . Domen slog fast att det skulle innebära ett brott mot artikel 3 att utvisa klagandena till , eftersom de därigenom skulle utsättas för en risk för behandling i strid med artikel 3 som de inte kunde undkomma genom att bosätta sig i någon annan del av landet än där de ursprungligen hade sin hemvist (så kallad internflykt). övervakning av verkställigheten av domar intensifierades till följd av det ökande antalet domar som domstolen meddelat. En effektivisering av ministerkommitténs arbetsmetoder med övervakningen av domarna har medfört en ökning av produktiviteten. antogs 816 slutresolutioner om verkställighet, en ökning jämfört med och 2010 då 239 respektive 455 slutresolutioner antogs. uppgick antalet pågående mål i ministerkommittén till drygt 10 000, en ökning (jämför 2008 och 2009). Av dessa är större delen av mer rutinmässig karaktär medan cirka 1 600 kan betecknas som kontroversiella. I flertalet mål är övervakningsuppgiften av en rutinmässig karaktär. De mål som ägnas mest uppmärksamhet av ministerkommittén är de som rör strukturella problem i en medlemsstat, exempelvis långa handläggningstider i civil- och brottmål (ett mycket stort antal mål mot ) eller bristande förmåga att verkställa nationella domstolars avgöranden, problem i samband med häktning och dåliga förhållanden i fängelser samt egendomsfrågor kopplade till problem orsakade av nationalisering . Ett antal mål rörande utvisning av utlänningar, diskriminering (särskilt romer), yttrandefrihet och kränkningar i samband med säkerhetsstyrkors agerande har krävt särskild uppmärksamhet. Som exempel på sistnämnda kategori kan nämnas de 154 domar mot (Khashiyevgruppen mot ) som rör övergrepp av ryska säkerhetsstyrkor under konflikten i . Vidare kan nämnas kränkning av rätten till yttrandefrihet för journalister vilka dömts till fängelse för förtal och terroristbrott på grund av vad de publicerat (Fatullayev mot ); kränkning av rätten till fria val på grund av etnisk tillhörighet en rom respektive jude tilläts inte ställa upp vid val eftersom ingen av dem tillhörde en av de tre konstituerande folkgrupperna enligt Bosnien författning, grundad på (Sejdic och Finci mot Bosnien ); kränkning av förbudet mot tortyr på grund av förhållandena för asylsökande i och kränkning av rätten till nationellt effektiv rättsmedel i samband med utvisning av asylsökande och tillämpning av II-förordningen (M.S.S. mot och ). Problematisk är också verkställigheten av domarna i de två mål mot som rör fängelseintagnas rätt att delta i politiska val (samt Greens och M.T. mot U.K.) Ytterligare ett mål som krävt särskild uppmärksamhet är det mellanstatliga målet mot i vilket meddelat dom i stor sammansättning . Domen rör 14 konventionsbrott som har samband med militära konflikt på norra . Slutresolution har tagits i vad domen rör levnadsvillkor för grekcyprioter i och rättigheter för turkcyprioter bosatta på norra . Dock fortsätter övervakningen i ministerkommittén i den del domen rör försvunna personer, hem och egendom tillhörandes fördrivna personer samt grekcyprioters rätt till sin egendom på norra . Inga domar i mål mot har vållat några problem ur verkställighetssynpunkt i ministerkommittén . 4.2.2Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter stöd till kommissarien för mänskliga rättigheter är entydigt och institutionens framsteg sedan inrättandet 1999 har kontinuerligt fått beröm. Uppdraget innehas av . Vid utgången av lämnar sitt uppdrag och efterträds av letten . MR-kommissariens oberoende ställning anses vara en styrka och en förutsättning för genomförandet av kommissariens uppdrag. Samarbete med institutioner utanför är viktigt för uppdraget, särskilt när det gäller EU, UNHCR (FN:s flyktingkommissarie) och (). Under 20102011 har frågor om diskriminering av romer, islamofobi, flyktingar och asylsökande inklusive ensamkommande barn samt kampen mot rasism och främlingsfientlighet stått i fokus. Yttrande- och mediefrihet samt äldres rättigheter gavs särskild uppmärksamhet . Kommissarien utför länderbesök med syfte att etablera en direkt dialog med berörda myndigheter. Efter besöken publiceras rapporter vilka innehåller slutsatser och rekommendationer. Samtliga 47 medlemsstater har besökts vilket bidragit till framtagandet av en övergripande strategi för bedömning av hur mänskliga rättigheter respekteras. genomfördes ämnesspecifika länderbesök med fokus på ickediskriminering, mänskliga rättigheter för invandrare och flyktingar, kampen mot rasism och främlingsfientlighet, barnets rättigheter samt medie- och yttrandefrihet. Frågorna gavs även uppmärksamhet i samband med olika evenemang och uttalanden. Romer och andra nationella minoriteter, personer med funktionsnedsättning, homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt) samt invandrare och personer som utan tillstånd lever i landet, lyftes särskilt fram som särskilt utsatta för diskriminering. Omfattande studier om mänskliga rättigheter för hbt-personer resulterade i skriften Diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet i . publicerades ytterligare en skrift Human rights and a changing media landscape. Skriften lyfter fram mediernas roll i skyddet av mänskliga rättigheter men pekar även på missbruk av medier och de allvarliga demokratiska problem som kan uppstå. Den så kallade Strasbourgdeklarationen om romer antogs vid . medverkade på statsrådsnivå. Genom deklarationen har medlemsstater enats om riktlinjer och prioriteringar för arbetet med romers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. En särskild representant för frågor om romer har utsetts som ansvarar för att organisera arbete rörande romer baserat på Strasbourgdeklarationen. Ett arbete med att utbilda så kallade medlare har påbörjats inom ramen för ROMED programmet. Programmet medfinaniseras bland annat av EU. En databas för lagring av information om goda exempel i medlemsländerna ska också etableras. Specialistgruppen för romska frågor (le Comité dexperts sur les Roms et les du voyage MG-S-ROM) har upphört. I stället har en ad hoc kommitté skapats (the Ad hoc on Issues CAHROM) som svarar direkt mot . Denna ska bland annat analysera och utvärdera genomförandet av medlemsstaternas nationella politik och bidra till tematiska utbyten av erfarenheter och god praxis. CAHROM genomförde två möten . Den tredje internationella konferensen om romska kvinnors rättigheter genomfördes i . Den första genomfördes i . En kommitté (Ad hoc and combating violence against women and domestic violence CAHVIO) fortsatte sitt arbete med att ta fram ett utkast till en konvention om förebyggande och bekämpande av våld mot kvinnor och våld i nära relationer. Förhandlingarna i kommittén pågick . deltog aktivt i kommitténs arbete. Konventionen antogs av ställföreträdarkommittén . Den öppnades för undertecknande vid ministermötet i då också skrev under konventionen. Inom ramen för straffrättsliga styrkommitté (CDPC) har en expertgrupp förhandlat fram en konvention om förfalskning av medicinska produkter. Konventionen antogs av ställföreträdarkommittén och öppnades för undertecknande i . har ännu inte skrivit under den. tillsattes även en expertgrupp under CDPC med uppgift att ta fram en konvention om handel med mänskliga organ. Förhandlingsarbetet inleddes och kommer att fortsätta . för det straffrättsliga samarbetet (PC- OC) har förhandlat fram ett tredje tilläggsprotokoll till den europeiska utlämningskonventionen. Tilläggsprotokollet öppnades för undertecknande . PC-OC har även förhandlat fram ett fjärde tilläggsprotokoll till utlämningskonventionen. Detta protokoll har godkänts av CDPC och överlämnats till ministerkommittén för antagande. I enlighet med den handlingsplan som beslutades av ministerkonferensen i har styrkommittén för jämställdhetsfrågor (Le Comité directeur pour légalité entre les femmes et les hommes, CDEG) inriktat sitt arbete på diskriminering av migrerande kvinnor och romska kvinnor, studier av diskriminering av hbt-kvinnor, insatser för kvinnor och flickor med funktionsnedsättningar, framtagande av en handbok om stereotyper i medierna samt studier av stereotyper i utbildningen. CDEG har också varit verksam i arbetet med konventionen om förebyggande och bekämpande av mäns våld mot kvinnor i nära relationer. I samband med att nya organisation träder i kraft ersätts CDEG av en jämställdhetskommission (Gender Equality Commission, GEC) med huvudsaklig uppgift att stödja arbetet med jämställdhetsintegrering inom . 4.2.6Rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt) Hbt-frågor är fortsatt prioriterade av den . Inom ramen för samarbetet i har haft en pådrivande roll för att ta fram och för att slutligt anta en rekommendation om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Rekommendationen antogs av ministerkommittén . Det var första gången alla medlemsstater enats om ett dokument som uttryckligen bekräftar hbt-personers rättigheter. Det är viktigt att arbetet med att realisera rekommendationen nu fortsätter. har tillsammans med några andra medlemsländer beslutat att finansiellt stödja ett treårigt Europarådsprojekt. Projektet syftar till att aktivt stödja genomförandet av rekommendationen i ett antal medlemsländer och därigenom stärka hbt-personers rättigheter i . Programmet om att skapa ett för och med barn (a Europe for and with Children) beslutades vid toppmötet i i Under det svenska ordförandeskapet i ministerkommittén 2008 initierades arbetet med att ta fram en programstrategi för arbete om barns rättigheter . Stockholmsstrategin antogs och gällde för åren 2009 Den fastställde tre prioriterade områden: förhindrande av våld mot barn, åstadkommandet av barnvänliga rättsprocesser och säkerställandet av barns deltagande i samhället. lanserade en kampanj mot sexuella Vidare antog ministerkommittén riktlinjer om rekommendation om barns rättigheter och sociala tjänster vänliga mot barn och familjer samt riktlinjer om barnvänlig hälsovård Vidare har en Ad hoc on child youth participation tagit fram ett förslag till avseende barns deltagande som presenterades . Ett förslag till ny strategi för arbete om barns rättigheter för 20122015 har också tagits fram . Förslaget bygger på den tidigare Stockholmsstrategin för att förhindra våld mot barn, åstadkomma barnvänliga rättsprocesser och säkerställa barns deltagande i samhället. Vidare omfattar förslaget till strategi att åstadkomma barnvänlig hälso- och sjukvård, barnvänlig socialtjänst och barnvänlig familjerätt samt att stödja medlemsstaterna att implementera normer. Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) arbetar bland annat med att granska och analysera situationen i de enskilda medlemsstaterna vad avser etnisk diskriminering, rasism och intolerans. På grundval av analysen utarbetar ECRI rapporter om varje enskilt land. Den fjärde omgången av landgenomgångar sker 20082012 (ett tiotal länder granskas ). Den fjärde rapporten om förväntas bli publicerad har ratificerat ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller Därför rapporterar periodiskt om genomförandet av konventionerna till . tredje rapporten till under ramkonventionen om skydd för rapporten om hur lever upp till språkstadgan. Efter omorganisationen av sekretariat är sekretariatet för ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter en del av enheten mänskliga rättigheter och antidiskriminering. expertkommittén för frågor som rör nationella minoriteter (Comité d'experts du Conseil de l'Europe sur les questions relatives à la protection des minorités nationales DH-MIN) har avslutat sitt uppdrag. 4.2.10Rättigheter för personer med funktionsnedsättning bildades ett Europeiskt samordningsforum för ministerkommittén för att samordna uppföljningen av handlingsplanen och förbättra situationen för personer med funktionsnedsättning i Forumet hade sitt sista möte . har under dessa år aktivt arbetat för att handlingsplan ska kunna användas som ett regionalt verktyg vid genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med Även denna kommitté berörs av expertkommitté om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Skr. 2011/12:82 inom pelaren om de mänskliga rättigheterna. arbete på detta område är inriktat på att främja yttrandefriheten, fria medier och mediemångfalden inom . Området diskuteras främst inom styrkommittén för medier och nya kommunikationstjänster (le Comité directeur sur les médias et les nouveaux services de communication CDMC) med utgångspunkt från huvudsakligen artikel 10 i om mänskliga rättigheter. Kommittén har arbetat brett med att se över befintliga regelverk och analysera behovet av nya normskapande rekommendationer. Detta bland annat med utgångspunkt i de krav som nya medier ställer på de gemensamma regelverken. har CDMC bland annat tagit fram en rekommendation med tillhörande åtgärdsförslag när det gäller nya medier. Medlemsstaterna uppmanas att anta ett brett förhållningssätt och respektera att även till exempel sociala nätverk, nätverksspel eller visslare (whistleblowers) verksamma på nätet åtnjuter samma rätt till mediefrihet som andra traditionella medier. Ett annat exempel är de tio principer för god samhällsstyrning av internet som ministerkommittén antagit i vilka medlemsstaterna uppmanas respektera vissa principer när det gäller internet. Dessa handlar i huvudsak om respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, involvering av alla tänkbara intressenter samt staters rättigheter och ansvar med hänsyn till internets internationella karaktär. Andra principer handlar om universalitet och integritet på internet och behovet av öppna nätverk samt vikten av kulturell och språklig mångfald. har tagit fram ett utkast till strategi för sitt arbete med god samhällsstyrning av internet 2012-2015. Utkastet har rådfrågats brett vid en rad internationella konferenser och förväntas antas . 4.3Ett utökat samarbete om demokratifrågor I efterdyningarna av den så kallade arabiska våren ägde en tematisk debatt rum i ministerkommittén om grannskap. Inför mötet hade generalsekreteraren lagt fram ett tankepapper om organisationens grannskapspolitik för södra , Generalsekreteraren preciserade att en kommande strategi skulle vara realistisk, fokuserad, relevant, efterfrågestyrd samt flexibel och koherent. kan tillhandahålla baseras på gemensamma värderingar rörande mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet. bör inte spela någon ledande roll, men kan samarbeta med andra internationella organisationer, särskilt EU och FN. genom extrabudgetära resurser (EU-stöd) och frivilligbidrag. det initiala investeringar från sida i form av uppskattning av behov samt förberedande av projekt. Vid ministermötet i tog ministerkommittén del av generalsekreterarens förslag till en strategi för det nära grannskapet och inbjöd honom att utarbeta handlingsplaner för genomförandet av policyn. Ministrarna kom vidare överens om att genomföra en första översyn av den nya policyn vid kommande ministermöte . Flera av de aktuella samarbetsländerna har redan kopplingar till organisationen genom att de tillträtt ett antal av de konventioner som är öppna för icke medlemsländer. Andra är medlemmar av eller observatörer i partsavtal som , Nord-Syd Centret, Pompidougruppen och Europeiska farmakopén. har dessutom status som partner för demokrati vid () och har ett samarbetsavtal med PACE . Utkast till prioriteringar för samarbete med och 20122014 har utarbetats och dessa antogs av ministerkommittén . Bland de prioriterade insatserna för kan nämnas: korruptionsbekämpning, straffrättssystemet, barns rättigheter, ungdomsbrottslighet, MR-utbildning, kultursamarbete, interetnisk och interkulturell dialog. För är insatserna inriktade på: förebyggande av våld mot kvinnor, bekämpande av förfalskade mediciner, stärkande av demokrati på lokal och regional nivå. Inrättandet av mindre fältnärvaro för insatsernas genomförande planeras i och Astana. Kontoren ska dock inte belasta ordinarie budget. står närmast på tur för liknande samarbete. Även , och har bekräftat önskemål om närmare samarbete med . Ett utökat samarbete i om demokratifrågor har varit en svensk prioritet allt sedan Warszawa-toppmötets slutsatser antogs. Efter trevande försök med fora i och lade demokratiforum i , som hölls i , grunden för den fortsatta processen. Under det svenska ordförandeskapet i ministerkommittén 2008 följdes arbetet upp i med ett forum om e-demokrati. hade en framträdande roll i konferensen. 2009 stod värd för ett demokratiforum inriktat på valfrågor. Det fördjupade demokratisamarbetet i är en framträdande dimension i verksamheten, liksom ett internt fyrpartsamarbete (quadrilog) mellan ministerkommittén, parlamentariska församlingen, lokal- och regionalkongressen samt enskilda organisationer. Forumet utvärderades på uppdrag av ministerkommitténs arbetsgrupp för demokrati och politiska frågor (the on Democracy GR-DEM) och har därefter genomgått en omstruktureringsprocess. Några av de områden som forumet identifierat som viktiga att arbeta med är att stärka social sammanhållning, motverka och förebygga hot mot demokratin samt öka medborgarnas möjligheter till inflytande genom it-verktyg. 2011 stod värd för ett forummöte om social sammanhållning. firade sitt 20-årsjubileum . Mycket har förändrats i . Nya stater har antagit demokratiska styrelseskick och anslutit sig till västerländska demokratiers gemensamma värdegrundsstrukturer. Samtliga medlemsstater i har dock inte hållit fria val ännu vilket är anledningen till att , i nära samarbete med kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), gjort särskilda ansträngningar för att förbättra vallagarna. ansökte och beviljades medlemskap i som har totalt 58 fullvärdiga medlemmar. Alla medlemsstater är medlemmar i . Under den tidigare stadgan kunde icke-europeiska stater inte söka medlemskap men efter en ändring i statuterna är även , , , , , , , , och medlemmar. , , Heliga Stolen, , , och är observatörer och är associerad medlem. har också vidgat kretsen av länder som bistås med rådgivning till . Ursprungligen tänkt som ett verktyg för akut konstitutionsuppbyggnad har kommit att utvecklas till en juridisk tankesmedja som bidrar till spridningen av det europeiska konstitutionella arvet baserat på kontinentens grundläggande rättsliga värderingar. I kölvattnet av den arabiska våren har arbetat med konstitutionsdomstolarna i , , och . I har man genomfört utbildning för domare och advokater i hanteringen av tvister efter val och i har ett samarbete med ombudsmannaämbetet inletts. fortsätter att ge konstitutionell "första hjälpen" till enskilda stater. Under 20102011 har medverkat i processer för konstitutionsreformer i ett antal länder. har bland annat granskat vallagen och valproceduren i , undantagslagstiftningen i , politiska partier i , vallagen och lagstiftning om politiska föreningar i och i . har befunnit sig i ett konstitutionellt dödläge, där konsulterats. Parlamentet har upprepade gånger misslyckats med att välja president vilket lett till två nyval . Enligt den moldaviska konstitutionen krävs 3/5 av rösterna i parlamentet för att välja president. Inget parti eller koalition av partier har emellertid kunnat uppnå detta röstetal, varför det konstitutionella dödläget med talmannen som interimspresident kvarstått . Efter en lång debatt och konsultationer med såväl som genomfördes en folkomröstning om förslag gällande införande av direktval av presidenten. Folkomröstningen misslyckades emellertid att uppnå erforderligt valdeltagande. Nya försök att välja president gjordes . var även inblandad i översynen av konstitutionen i . har inneburit ett nytänkande för landet och viktiga reformer har genomförts. presidenten behållit stora maktbefogenheter i syfte