prop · GZ03101 · 2012-04-16 00:00:00 — har med anledning av regeringens skrivelse givit regeringen tillkänna att regeringen bör se till att bedömningsstöd för den nya betygsskalan skyndsamt tas fram och görs tillgänglig där sådant material ännu inte finns. 2.4.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Tabell 2.70 UO 17 Anslag -14,7 Bidrag till regional kulturverksamhet -0,1 Bidrag till Operan, , , Centrala museer: Myndigheter -0,7 Bidrag till nationell och internationell Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och -0,3 -2,0 Utgiftsområdet omfattar utgifter för bl.a. folkbildning, ungdomsfrågor, det civila samhället, idrott, teater, dans och musik, museer, utställningar samt trossamfund. Utfallet uppgick till och blev därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statens av landets biografer ytterligare området blev (5,) högre än 2010. Utgifterna för anslaget 13:1 Stöd till idrotten ökade jämfört med föregående år och det beror på att det s.k. idrottslyftet som tidigare finansierades via finansieras med anslag. Av de avsatta medlen har endast kulturverksamhet är ett nytt anslag som används för fördelning av statliga bidrag till regionala kulturverksamheter. Bland annat omfattar anslaget bidrag inom ramen för den s.k. kultursamverkansmodellen som trädde i kraft . Modellen innebär att ett landsting får fördela statsbidrag till regional kulturverksamhet om en regional kulturplan har upprättats i i samverkan med länets kommuner och i dialog med det civila samhället och det professionella kulturlivet samt om den överensstämmer med de föreskrifter som regeringen meddelat. Anslaget har tillkommit genom att man överfört medel från ett flertal andra kulturanslag, framför allt från det uppförda anslaget 2:2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. Utfallet på anslag 1:5 Stöd till icke statliga kulturlokaler blev , vilket är mer än vad som anvisades i budgeten och högre än föregående år. Ovanligt lite stöd betalades ut , vilket resulterade i ett anslagssparande som delvis utnyttjats. Anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet ökades med . Ökningen berodde på att det bidrag för det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet som beräknats som en andel av det totala överskottet från AB ersattes med ett stabilt och förutsägbart bidrag inom ramen för ett förhöjt anslag. Genom beslut om propositionen Statens stöd till idrotten infördes denna nya modell för bidraget för det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Tabell 2.71 UO 17 Beställningsbemyndiganden Bidrag till vissa teater-, Insatser för den ideella Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till . Tabell 2.72 UO 17 Utlåning RIKAB, täcka underskott på 1 prop.2004/05:1, bet. 2004/05:FiU11, rskr. Inom utgiftsområdet har en låneram för att täcka underskott på distributionskontot för tvdistribution beslutats om . Därtill beslutade en låneram på högst för lån till viss ombyggnation av i samband med införandet av fri entré på muséer. Utestående lån vid utgången av 2011 var . beslutade att skulle tilldelas (), skulle tilldelas () och skulle tilldelas (). SR skulle därutöver få ytterligare . Medlen anvisas från rundradiokontot i . beslutade även att skulle överföras från rundradiokontot till det särskilda distributionskontot för finansiering av kostnader för tv-distribution. Vidare beslutades att SVT skulle anvisas och UR från distributionskontot. Samtliga medel har betalats ut till bolagen. RiR 2011:12 Statens stöd till studieförbunden har granskat regeringens rapportering och styrning samt fördelning, uppföljning, utvärdering och kontroll av statsbidraget till studieförbunden. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om statens stöd till studieförbunden (skr. 2011/12:6). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:KrU2, rskr. 2011/12:132). 2.4.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Tabell 2.73 UO 18 Anslag -7,1 -3,4 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna -97,4 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag -100,7 -7,9 -13,4 I utgiftsområdet ingår utgifter för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet samt konsumentpolitik. Utfallet uppgick till och var därmed (13,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 1:3 Stöd för att underlätta efterfrågats i den utsträckning som beräknats. Utfallet på anslaget 1:2 Omstrukturering kommunala bostadsföretag blev minus . redovisades en återbetalning om totalt under anslaget som det endast betalades ut från anslaget. blev utgifterna för utgiftsområdet kronor (28,) lägre vilket är 29 miljoner kronor (6,) högre än 2010. Lantmäteriets division Metria bolagiserades . Utgifterna för anslaget 1:4 Räntebidrag m.m. blev , vilket är (60,) lägre än 2010. Stödet i form av räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder och investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder har gradvis avvecklats och inga utbetalningar beräknas ske efter 2012. Tabell 2.74 UO 18 Beställningsbemyndiganden Bidrag till åtgärder mot Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till . Tabell 2.75 UO 18 Garantier Kreditgaranti för ny- och Kreditgaranti för förvärv av En samlad redovisning av statens garantiåtaganden lämnas i avsnitt 5.1. Tabell 2.76 UO 18 Övriga krediter Kredit för infriande av BKNs 1 Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av dåvarande 1 § lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning, numera 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). 2.4.19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Tabell 2.77 UO 19 Anslag -4,2 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden -9,9 -16,1 -8,2 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd och utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Utfallet uppgick till och var därmed (8,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 1:2 Transportbidrag uppgick till , vilket är lägre än anvisat. Transportbidrag utgör en kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor m.m. Det lägre utfallet beror delvis på ett fortsatt sämre ekonomiskt läge som påverkar företagens försäljning negativt och som i sin tur bl.a. leder till färre transporter. blev utgifterna för utgiftsområdet () högre än 2010. Tabell 2.78 UO 19 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till . 2.4.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Tabell 2.79 UO 20 Anslag Åtgärder för värdefull natur -0,4 Skydd av värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö -2,8 för miljö, areella näringar och -3,0 -0,1 -2,8 Insatser för internationella klimatinvesteringar -63,8 -13,3 -1,2 Utgiftsområdet omfattar områdena Miljöpolitik, som bl.a. består av natur-, vatten och miljövård, och Miljöforskning vilket främst består av forskning om miljö- och samhällsbyggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden blev , vilket är högre än anvisat i statens budget. Det innebär att en del av anslagssparandet , som uppgick till , har tagits i anspråk. Anledningen till det höga utfallet är att behovet av saneringsåtgärder är stort och avser projekt som sträcker sig . Utfallet för anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete uppgick till , vilket är högre än den ursprungliga budgeten. På ändringsbudget tillfördes anslaget ytterligare för att betala bidrag till det Europeiska vädersatellitsamarbetet, EUMETSAT, där deltar . EUMETSAT går in i ett mer operativt skede vad gäller vädersatellitprogrammet i och med att en ny generation satelliter ska tas i drift. Det innebär att kostnaderna kommer att öka för att därefter minska. Utfallet för anslaget 1:15 Hållbara städer blev , vilket är högre än anvisat. Det innebär att en del av anslagssparandet , som uppgick till , har tagits i anspråk. Anslaget används främst till projekt som syftar till en ökad stadsutveckling. Utgifterna på anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar blev , vilket är lägre än anvisat i budgeten. har avtal med Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) om utbetalning av medel till bilaterala projekt och multilaterala fonder. fick användas först efter särskilt beslut av regeringen. Inget särskilt beslut har fattats. Utfallet för utgiftsområdet blev (1,) lägre än 2010. Det tidigare anslaget 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald omfördelades fr.o.m. till anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur, till det nya anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur, till anslaget 1:12 Åtgärder för Havs- och vattenmiljö och till det nya anslaget 1:17 Havs- Satsningen på åtgärder för biologisk mångfald fortsatte på oförändrad nivå . Tabell 2.80 UO 20 Beställningsbemyndiganden Åtgärder för havs- och Skydd av värdefull natur miljö, areella näringar Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till . Beställningsbemyndigandet för anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö fastställdes till . Redovisade utestående åtaganden uppgår till , vilket innebär ett överskridande med . Havs- och vattenmyndigheten har, avseende dess årsredovisning , fått en revisionsberättelse med avvikande mening. Revisorn uttalar sig med avvikande mening när det finns väsentliga fel som är genomgripande och års- redovisningen som helhet därigenom inte ger en rättvisande bild. Som grund för uttalande med avvikande mening anger följande. Havs- och vattenmyndighetens årsredovisning innehåller flera väsentliga felaktigheter som sammantaget är både väsentliga och av avgörande betydelse för årsredovisningen. -Det framgår inte hur de i årsredovisningen redovisade bristerna avseende intern styrning och kontroll påverkat årsredovisningen. -Underlag saknas för ledningens uttalande i årsredovisningen om den interna styrningen och kontrollen. -Havs- och vattenmyndigheten redovisar immateriella tillgångar om , men dokumentation saknas som styrker att dessa tillgångar uppfyller kriterierna för att redovisas som immateriell tillgång i balansräkningen. -oförbrukade bidrag i årsredovisningen, angiven till 27,1 miljoner kronor, är för högt redovisad med . Delar av posten ska avräknas mot upplupna bidragsintäkter och delar av posten utgör skuld till annan myndighet. -Som framgår av årsredovisningen, på sidan 59, har tilldelad bemyndiganderam överskridits med . RiR 2009:21 Vad är utsläppsrätter värda? Hanteringen och rapporteringen av Kyotoenheter har granskat regeringens förvaltning av tilldelade utsläppsutrymme enligt Kyotoprotokollet. Regeringen har redovisat innehav av tilldelat utrymme och uppskattning av ett kommande överskott med anledning av granskningsrapporten i Årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101, s. 261). Ärendet bereds inom . RiR 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter har granskat statens klimatinsatser utomlands. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse granskning av klimatinsatser utomlands - statens inköp av utsläppskrediter (skr. 2010/11:157) och i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 20 avsnitt 3.8). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99). RiR 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? har granskat i vilken utsträckning och till vilka kostnader skattebefrielsen av biodrivmedel bidrar till att uppnå klimatmålen. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse rapport om skattebefrielse för biodrivmedel (skr. 2010/11:162). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:SkU5, rskr. 2011/12:138). RiR 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? har granskat om regeringen och berörda myndigheter använder styrmedlet miljökrav i offentlig upphandling på ett effektivt sätt så att det bidrar till etappmålet för för det nationella miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Ärendet bereds inom . Regeringen kommer att återkomma till med en särskild skrivelse om de eventuella åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av iakttagelser. 2.4.21 Utgiftsområde 21 Energi Tabell 2.81 UO 21 Anslag -10,8 -5,6 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme Insatser för uthållig energianvändning -40,9 Planeringsstöd för vindkraft m.m. -0,4 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet, vilket hanteras av , och affärsverket . Utfallet uppgick till och var därmed (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 1:5 Energiforskning blev , vilket är lägre än anvisat. Det beror främst på att flera av projekten inom satsningen på stora anläggningar dragit ut på grund av statsstöds- och miljöprövningar. Dessa projekt är långsiktiga och tar tid att starta. Satsningen på stora anläggningar handlar exempelvis om framställning av biodrivmedel och biogas samt stöd till elbilar och vågkraft. Utgifterna på det uppförda anslaget 1:8 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme m.m. uppgick till . Anslagssparandet uppgick till totalt . För anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning blev utfallet högre än anvisat. Anslaget hade ett ingående anslagssparande på som har använts till exempelvis insatser för energieffektivisering i industri och byggnader samt för stöd till kommuner. På anslaget 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m. blev utfallet , vilket var mer än dubbelt så högt som anvisade medel. högre än anvisat. I vårändringsbudgeten anvisades ytterligare till med anledning av att myndigheten ansökt om tvångsförvaltning och tvångsinlösen av elnätsverksamheten i . Utgifterna på anslaget 1:10 Energiteknik blev mot anvisade . Det lägre utfallet beror på förskjutning av utbetalningar inom stödet till biogas och andra förnybara gaser. Denna form av investeringsstöd ska främja en effektiv och utökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser. Det tar tid för den här typen av projekt att komma igång och utbetalningar kan inte ske förrän projekten har slut- (7,) högre Utfallet för anslaget 1:5 Energiforskning ökade med . Det beror främst på en större utbetalning till biogasprojektet vid energi vilket ryms inom satsningen på stora anläggningar. Anslaget avser stöd till forskning, utveckling och innovation inom energiområdet. Utgifterna på det uppförda anslaget 1:8 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme m.m. blev högre än 2010. Det beror bl.a. på att utbetalningar till några större projekt gjordes . Stödet har upphört och de stödberättigade arbetena ska ha slutförts . De sista utbetalningarna kommer att ske . Utfallet för anslaget 1:12 Energieffektiviseringsprogram ökade med . Anslaget är ett femårigt program för energieffektivisering . Det används för förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete och energieffektivisering i kommuner och landsting. Ökningen av anslagsutfallet medför att utbetalningarna nu är i nivå med anvisade medel. Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till . Avvikelsen mellan utfall och beslutat bemyndigande avseende energiforskning förklaras av att avtalslängder och avtalsbelopp inte ökade i den omfattning som var planerat. Avvikelsen förklaras även av att infriade åtaganden blev större än beräknat . Tabell 2.83 UO 21 Utlåning Delägarlån till bolag i vilka Låneramen inom utgiftsområdet uppgår till . Den har inte behövt utnyttjas. Tabell 2.82 UO 21 Beställningsbemyndiganden Tabell 2.84 UO 21 Inomstatliga lån Svenska kraftnäts lån i och utanför Inom utgiftsområdet har en låneram beslutats om för . Utestående lån vid utgången av 2011 var . 2.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 2.85 UO 22 Anslag -6,5 -16,3 -7,5 -7,2 Från EU-budgeten finansierade stöd till -48,9 Driftsäker och tillgänglig elektronisk Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål -3,5 Utgiftsområdet omfattar transportpolitiken och politiken för informationssamhället. Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 1:1 Väghållning uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Det lägre utfallet beror på förseningar i såväl investeringar som drift och underhåll. Detta beror på tidsförskjutningar i ett antal investeringsprojekt, t.ex. BanaVäg i Väst, och projektet i . Utfallet för anslaget 1:2 Banhållning uppgick till , vilket är högre än anvisat. Det högre utfallet beror på att utgifterna för drift, underhåll och trafikledning blev högre än vad som beräknades i statens budget, vilket var i enlighet med den inriktning som regering redovisade ekonomiska vårproposition om att ett utrymme skulle skapas om för att säkerställa järnvägsnätets funktionssätt (prop. 2010/11:100 avsnitt 2.8). Utfallet för anslaget 1:12 Transportstyrelsen uppgick till , vilket är lägre än anvisat. Det lägre utfallet beror främst på att det ackumulerade underskottet vid övergången till bruttoredovisning endast uppgick till , vilket var lägre än beräknat. Vidare beräknades felaktigt anslagsmedel för verksamhet hänförlig till den s.k. undervägsavgiften om . Denna verksamhet ska dock alltjämt finansieras med avgifter och således inte redovisas mot budgetens anslag och inkomsttitlar. Utfallet för anslaget 1:11 Trängselskatt i uppgick till , vilket är lägre än anvisat. Detta med anledning av att beräkningen av anslagsmedel bestäms av hur stort överskott som genereras från trängselskatten och inte av storleken på de årliga investeringarna. Medel för väginvesteringar som inte har utnyttjats överförs som anslagssparande till kommande år. På anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk blev utfallet , vilket var mer än anvisade medel. Anslaget hade ett ingående anslagssparande på På anslaget 2:5 Driftsäker kronor mer än anvisade medel. Anslaget hade ett ingående anslagssparande på . blev utgifterna för utgiftsområdet (2,) lägre än 2010. Utgifterna för anslaget 1:2 Banhållning minskade med . Minskningen beror bl.a. på att det inte varit aktuellt att infria betalningsutfästelser avseende villkorat aktieägartillskott till kronor jämfört med föregående år. Det beror på lägre utgifter för drift och underhåll. Utgifterna för anslaget 1:12 Transportstyrelsen har i stället ökat med , vilket beror på att avgiftsintäkter från offentligrättslig verksamhet i huvudsak bruttoredovisas på budgeten . Tabell 2.86 UO 22 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till . Orsaken till avvikelsen mellan bemyndigande och utestående åtagande avseende väghållning och banhållning är tidsförskjutningar i investeringsprojekt, lägre räntenivå än beräknat och att framtida räntekostnader för kommande upplåning inte längre räknas in i bemyndiganderamen. Tabell 2.87 UO 22 Utlåning 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117. Låneramen för är exklusive kapitaltjänstkostnader och mervärdesskatt. 3prop 2009/10:16, bet 2009/10:TU7, rskr. 2009/10:114. Inom utgiftsområdet har låneramar för utlåning , får enligt beslut uppgå till priser och därutöver mervärdesskatt och s.k. kapitaltjänstkostnader (ränta). Låneskulden uppgår per till . Enligt de beräkningar som lämnat uppgår mervärdesskatten till och räntan till i löpande priser fram till . Utnyttjad ram exklusive dessa poster är därmed i löpande priser, vilket således ligger inom låneramen. bildades tog bolaget över infrastrukturlån om . amorterades och har amorterats. Återstående del förväntas återbetalas . Tabell 2.88 UO 22 Garantier aktiebolag ()2 efterborgen), (inkl. 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU2, rskr. 2001/02:129. Garantins löptid var och den upphörde . 1995/96:65, bet. 1995/96:TU5, rskr. 1992/93:100 bil.7, bet. 1994/95:TU2, rskr. 5I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per den 31/12 2010. En samlad redovisning av statens garantiåtaganden lämnas i avsnitt 5.1. Tabell 2.89 UO 22 Inomstatliga lån lån i eller utanför lån i och utanför Statens järnvägars långfristiga lån Inom utgiftsområdet har låneramar för beslutats om . Utestående lån vid utgången av 2011 var . RiR 2009:16 Underhåll av belagda vägar har granskat underlag för bedömning av underhållsbehov. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i Årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101, s. 260). Regeringen har därefter genomfört en större samlad genomlysning av underhållet av vägar och järnvägar. Med utgångspunkt i denna genomlysning beslutade regeringen om ett uppdrag till att införa ett gemensamt styrramverk för drift och underhåll av väg och järnväg (dnr N2012/699). Regeringen bedömer att granskningen inte föranleder några ytterligare åtgärder från regeringens sida. Rapporten anses därmed vara slutbehandlad. RiR 2010:16 Underhåll av järnväg har genomfört en granskning av underlag för underhållsåtgärder på medellång och lång sikt. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i Årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101, s. 264). Regeringen har därefter genomfört en större samlad genomlysning av underhållet av vägar och järnvägar. Med utgångspunkt i denna genomlysning beslutade regeringen om ett uppdrag till att införa ett gemensamt styrramverk för drift och underhåll av väg och järnväg (dnr N2012/699). Regeringen bedömer att granskningen inte föranleder några ytterligare åtgärder från regeringens sida. Rapporten anses därmed vara slutbehandlad. RiR 2010:25 Kostnadskontroll i stora väginvesteringar har granskat kostnadskontrollen i stora väginvesteringar. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i Årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101, s. 268). Regeringen beslutade att ge dåvarande och i uppdrag att införa en ny modell för styrning och uppföljning av stora infrastrukturinvesteringar (dnr N2007/2696, N2008/5663). Regeringen konstaterade i beslutet om att fastställa den nationella planen för utveckling av transportsystemet 20102021 (dnr N2009/6374 m.fl.) att åtgärdsförslagen i regeringsuppdraget har implementerats i dåvarande och nuvarande . Regeringen har därefter följt frågan noga och bedömer att den dialog som förs och de underlag som levereras angående stora väginvesteringar är ändamålsenliga. Regeringen har vidare utvecklat återrapporteringen till inom det aktuella området i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22 avsnitt 3.5.4). Regeringen bedömer att granskningen inte föranleder några ytterligare åtgärder från regeringens sida. Rapporten anses därmed vara slutbehandlad. 2010:27 Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet har granskat förvaltning av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet.