prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — Friluftslivets folkhälsoaspekter och den förebyggande hälsovården är liksom kulturlivet och samhällsplaneringen centrala. För att värna de tätortsnära grönområdena har den kommunala planeringen en nyckelroll. I detta sammanhang är regeringens ambition även att uppmuntra bildandet av fler nationalstadsparker i . Friluftsliv tillsammans med rekreation, turism, estetiska värden, andlig välfärd, kulturarv, möjligheter till utbildning och forskning, inspirationskälla för konst, litteratur, musik är exempel på värdet av naturen och dess ekosystemtjänster. Ekosystemtjänsternas betydelse för samhället har belysts i regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155). Allemansrätten är av avgörande betydelse för ett fritt friluftsliv och turism, och en unik grundlagsfäst rätt som ska värnas. Den ger oss tillgång till naturen och också möjlighet att ta del av det som naturen erbjuder. Allemansrätten är en viktig tillgång för både stad och land, regional utveckling och lokala turismföretag. Tillgången till naturen måste värnas och eventuella intressemotsättningar mellan olika nyttjare måste förebyggas. Friluftsorganisationernas verksamhet är mycket viktig för möjligheten att bedriva friluftsliv. Det är bland annat genom att människorna utövar friluftsliv som kunskap och intresse för naturvård och folkhälsa upprätthålls och utvecklas. Därför är det också en angelägenhet för staten att stödja organisationer och enskilda i friluftsarbetet. Svenskt Friluftsliv, som är en samarbetsorganisation för 23 ideella friluftsorganisationer, fördelar statsbidragen till friluftsliv. Regeringen konstaterar att de fördelade bidragen till friluftsorganisationer har uppfyllt bidragets syften. För att utveckla friluftslivspolitiken pågår arbetet med att utveckla mätbara mål för friluftslivet. Regeringen avser att återrapportera detta till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 15.6.1 13:1 Stöd till idrotten 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till idrotten. Anslaget finansierar bl.a. idrottens barn- och ungdomsverksamhet, den särskilda satsningen Idrottslyftet, idrottens gemensamma verksamhet, antidopning samt olympisk och paralympisk verksamhet. Tabell 15.3 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 13:1 Stöd till idrotten Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget ökar med i nivå 20132016 för platser för funktionshindrade elever vid riksrekryterande idrottsgymnasier. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 13:1 Stöd till idrotten . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 15.6.213:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används i enlighet med förordningen (1995:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142017. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för investeringsbidrag till fleråriga projekt. Bidragen betalas ut när projekten är slutförda och har besiktigats. Detta innebär att bidragen betalas ut ett eller då projektbidrag beslutats. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142017. Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 15.6 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 15.8 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 13:3 Bidrag för kvinnors organisering Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. anvisas under anslaget 13:2 Bidrag till allmänna visas under anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors , 2015 och 2016 2016 beräknas anslaget till 15.6.313:3 Bidrag för kvinnors organisering 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används i enlighet med förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering. 15.6.4 13:4 Stöd till friluftsorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för statsbidrag till friluftsorganisationer. Ansökningar om bidrag prövas enligt förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorganisationer. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 15.10 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 13:4 Stöd till friluftsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:4 Stöd till friluftsorganisationer . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 15.6.513:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer i enlighet med lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiers kvinnoorganisationer. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014. Skälen för regeringens förslag: För att administration ska kunna bedrivas effektivt bör stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer handläggas som stödet till de politiska partierna enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Detta innebär att åtaganden om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer beslutas som medför behov av framtida anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 15.13 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen beräknar att ska överföras från anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet till anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer . Vidare har det gjorts en teknisk justering under anslaget från en tidigare felaktigt angiven anslagsnivå. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 15.6.613:6 Insatser för den ideella sektorn 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för kunskapsutveckling, uppföljning och vissa andra initiativ som syftar till att främja den ideella sektorn. Anslaget kan även användas för sådana administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142018. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Erhållet/föreslaget bemyndigande 1Ingående åtaganden på 26 495 tkr avser åtaganden som har ingåtts med stöd av tidigare års beslutade bemyndiganden Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för bidrag till fleråriga forskningsprojekt inom forskningsprogrammet för det civila samhället. kommer att göra en ny utlysning av forskningsmedel som kommer att innebära åtaganden fram . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142018. Tabell 15.16 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 13:6 Insatser för den ideella sektorn Förändring till följd av: Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anslaget minskas med och beräknar att anslaget minskas med samma belopp permanent för att delvis finansiera den ökning av anslaget 12:1 som föreslås i avsnitt 14.5.1. Genom beslut om vårändringsbudgeten har anslaget minskats med motsvarande belopp för samma ändamål . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Till folkbildningen räknas folkhögskolor, studieförbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan. Inom folkbildningen lämnas även särskilda statsbidrag för viss tolkutbildning. Ett särskilt verksamhetsstöd lämnas även till . Folkbildningen är en del av den samlade vuxenutbildningen. Som anges under utgifts- område 16 är målet för vuxenutbildningen enligt ett riksdagsbeslut att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Tabell 16.1 Utgiftsutveckling inom Folkbildning, utgiftsområde 17 14:1 Bidrag till folkbildningen 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen anges statens syften med stödet till folkbildningen samt de verksamheter som i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd. Dessa redovisas närmare nedan. Statens stöd till folkbildningen har fyra övergripande syften. Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen ska statens stöd till folkbildningen ha till syfte att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin och att bidra till att göra det möjligt för människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Stödet ska vidare ha till syfte att bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället samt till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. De verksamhetsområden som i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd är den gemensamma värdegrunden (människors lika värde och jämställdhet mellan könen), det mångkulturella samhällets utmaningar, den demografiska utmaningen, det livslånga lärandet, kulturen, tillgängligheten och möjligheterna för personer med funktionshinder, och folkhälsa, hållbar utveckling och global rättvisa. För statens stöd till folkbildningen anvisade , en ökning med jämfört med . Folkbildningens resultat och effekter Av underlag från framgår att deltagarna i såväl folkhögskolesom studieförbundsverksamhet i allt väsentligt är nöjda med sin kurs, cirkel eller arrangemang. Utbildningen, studiecirklarna och övriga arrangemang bedöms ha bidragit till människors möjligheter att påverka sin livssituation och till ett ökat engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. redovisade på regeringens uppdrag en folkhögskoledeltagarundersökning. Utvärderingen visade bl.a. att av de som besvarat enkäten anser att folkhögskolestudierna har bidragit till att de fått ökat självförtroende, ifrågasätter mer och tar mer initiativ . Vidare ansåg att de har haft möjlighet att påverka studiernas innehåll och uppläggning. Deltagandet har också lett till nya kunskaper och insikter, ett större samhällsengagemang och ett ökat kulturintresse. deltog i genomsnitt 205 000 enskilda deltagare per termin i folkhögskoleutbildning, varav 115 700 kvinnor. På folkhögskolorna var av deltagarna kvinnor och män. Utöver detta gick i genomsnitt 4 575 deltagare på olika uppdragsutbildningar som anordnats på folkhögskolorna. deltog totalt 1 791 000 personer i studiecirklar, 727 100 personer i annan folkbildningsverksamhet samt 17 248 700 deltagare i kulturprogram. Omräknat till unika deltagare blir det 683 200 personer som gått i studiecirkel , eftersom samma person kan delta i flera studiecirklar. Av dessa deltagare var kvinnor. Vidare uppgick antalet unika deltagare i annan folkbildningsverksamhet anordnad av studieförbunden till 391 600 personer, varav var kvinnor. Kvinnorna är som framgår ovan fler än männen inom folkbildningen. utgjorde de av deltagarna i studiecirklar, av deltagarna i annan folkbildningsverksamhet och i studieförbundens kulturprogram. Vidare utgjorde kvinnorna av deltagarna i folkhögskolornas allmänna kurser och av deltagarna i de särskilda kurserna. Kvinnor och män söker sig till olika utbildningar och aktiviteter inom folkbildningen. Andelen kvinnor i folkhögskolornas långa kurser varierade mellan olika folkhögskolor från . I av studiecirklar uppgick kvinnornas andel till eller mindre och i var andelen män av deltagarna eller mindre. Studieförbundens deltagare är betydligt äldre än folkhögskolans. uppgick andelen deltagare som ej fyllt till av deltagarna på folkhögskolornas allmänna kurser, av deltagarna på de särskilda kurserna och av deltagarna på påbyggnadsutbildning. Studiecirklar och studieförbundens övriga folkbildningsverksamhet utgör en viktig verksamhet för landets pensionärer. Av cirkeldeltagarna var eller äldre. På folkhögskolornas långa kurser hade i genomsnitt av deltagarna någon typ av funktionsnedsättning. Vanligast var någon typ av psykisk funktionsnedsättning, Aspergers syndrom, och andra neuropsykiatriska diagnoser samt dyslexi. Av deltagare på folkhögskolornas allmänna kurs hade i genomsnitt någon funktionsnedsättning och på de särskilda kurserna . Av deltagarna i studiecirkelverksamhet hade någon funktionsnedsättning. Inom folkhögskolorna uppgick andelen deltagare med utländsk bakgrund till i de allmänna kurserna och i de särskilda kurserna. Bland studiecirkelsdeltagarna hade utländsk bakgrund. På folkhögskolans långa kurser 2011 saknade grundskolekompetens och hade inte slutfört en gymnasieutbildning. Kulturella kurser och program Av deltagarna på folkhögskolans långa kurser gick på konstnärliga/estetiska kurser. Av de studiecirklar som anordnades hade inriktning på konst, musik och media och på humaniora. har fortsatt sitt arbete med att utveckla och förankra det systematiska kvalitetsarbetet hos folkhögskolor och studieförbund genom utveckling av olika former av intern kontroll inom bidragshanteringen. har analyserat och redovisat genomförda insatser i rapporten och utveckling av verksamheten inom folkbildningen 2011 (U2012/1230/UC). Av rapporten framgår att studieförbund och folkhögskolor arbetar med utveckling inom verksamhetsområdet folkhälsa, hållbar utveckling och global rättvisa. Den viktigaste utmaningen handlar om folkhögskolors och studieförbunds samspel med 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 omvärlden för att stärka formerna för kommunikation och öppenhet. Förstärkta folkbildningsinsatser när det gäller EU inkom med en sammanfattande rapport om den treåriga satsningen om förstärkta folkbildningsinsatser när det gäller EU (U2012/1340/UC). Satsningen pågick under 20092011. har ett antal teman varit vägledande för arbetets inriktning. har disponerat för uppdragets genomförande. Totalt har studieförbund och folkhögskolor genomfört 36 projekt med 65 000 deltagare. Projektet har lett till ökat intresse, samarbete och kunskap kring EU-frågor. Bland annat har förslag till medborgarinitiativ tagits fram, nya studiematerial har tagits fram och nya studiecirklar och folkhögskolekurser inom EU- området kommer att genomföras. fördelade av statsbidraget till folkbildningen till 152 folkhögskolor. Mätt i deltagarveckor svarade långa kurser för av den statsbidragsberättigade verksamheten och korta kurser för . De korta kurserna samlade knappt 49 900 deltagare. Betydligt fler kvinnor än män deltog i de korta kurserna. På de långa kurserna uppgick deltagarantalet 2011 i genomsnitt till 27 640 per termin. I genomsnitt deltog 11 770 personer per termin i allmän kurs . Knappt 2 400 deltagare avslutade sina studier med intyg om grundläggande behörighet för högskolestudier. Av de särskilda kurserna var det estetiska området samt området information och media dominerande med sammanlagt av antalet deltagarveckor 2011. Störst deltagarantal i ett enskilt ämne hade kurserna i musik med 2 150 deltagare . kunde arbetslösa ungdomar som saknade slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan och som deltog i jobbgarantin för ungdomar via Arbetsförmedlingen få möjlighet att ta del av en kortare, studiemotiverande utbildning i folkhögskolornas regi. vidgades satsningen till att omfatta även övriga arbetslösa ungdomar i åldern som är 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 inskrivna på Arbetsförmedlingen och som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Deltagarna har erbjudits en lång utbildning med kurser av orienterade, repeterande och motivationshöjande karaktär. tecknades ett samarbetsavtal mellan Arbetsförmedlingen och om genomförandet av studiemotiverande folkhögskolekurs. gick drygt 2 250 ungdomar kursen enligt Arbetsförmedlingen. Syftet med utbildningen är att underlätta för den enskilde att påbörja eller återgå till reguljär utbildning. Av de som gått studiemotiverade folkhögskolekurs fram t.o.m. har studerat vidare och fått ett arbete. 2010 inrättades Folkhögskolornas Studeranderättsliga råd (FSR) med syfte att stärka det studeranderättsliga arbetet inom folkhögskolan. har 84 folkhögskolor ansökt om att ansluta sig och studeranderättsliga standarder från folkhögskolorna har samlats in och behandlats. Totalt fördelade till de tio studieförbunden . Studieförbunden arrangerade drygt 280 400 studiecirklar med sammanlagt 1,8 miljoner deltagare, varav kvinnor och män. Eftersom vissa deltar i mer än en studiecirkel uppgick antalet enskilda personer till drygt 683 200. Närmare 331 800 kulturprogram genomfördes med mer än 17,2 miljoner deltagare. Antalet arrangemang i form av annan folkbildningsverksamhet, bl.a. att utveckla ny verksamhet, nå nya målgrupper eller låta deltagare prova på en viss verksamhet ökade och antalet studietimmar ökade med en procentenhet. Det estetiska ämnesområdet konst, musik och media fortsatte att dominera av den totala studiecirkelverksamheten räknad i antal studietimmar. Humaniora, språk och historia stod för av studietimmarna och samhälls- och beteendevetenskap för . Tabell 16.2 Fördelning av statsbidrag till de tio studieförbunden 20082010 (tkr) bedriver studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet och utbildar ledare för idrottens behov. 2011 beviljades för denna verksamhet. Av dessa medel har fördelat till de olika distrikten samt enligt särskilda fördelningskriterier. är huvudman för . Totalt arrangerade 97 225 studiecirklar (jämfört med 95 279 ). Antalet deltagare uppgick till knappt 738 300 personer. genomförde också 15 912 kulturevenemang. Motsvarande antal var 15 295. tar fram förslag till en ny bidragsmodell för fördelning av statsbidraget till distrikten som ska gälla . är en privat stiftelse med (), Same Ätnam och kommun som huvudmän. Utbildningscentrumet bedriver vuxenutbildning i form av kurser i bl.a. språk, sameslöjd och företagande inom rennäringen. genomfördes på långa linjer vilket var färre än 2010. Totalt deltog 88 elever i de långa linjerna /12, vilket är en ökning jämfört med föregående läsår. Vidare genomfördes totalt på olika korta kurser 2011, att jämföra med 2010. Specialpedagogiskt stöd i folkbildningen beviljade Specialpedagogiska skolmyndigheten 85 folkhögskolor särskilt utbildningsstöd i form av stödpersoner för deltagare med funktionsnedsättning. I genomsnitt kunde 4 217 deltagare studera med hjälp av stödpersoner. Den största gruppen var deltagare med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning, som utgjorde av det totala antalet deltagarveckor. Den näst största gruppen var deltagare med utvecklingsstörning som utgjorde av det totala antalet deltagarveckor. beviljades 104 folkhögskolor bidrag för vissa åtgärder för stöd till studerande med funktionsnedsättning. Av de beviljade medlen avsåg kostnader för teckenspråktolk och kursstödjare som ger stöd till deltagare med synskada eller dövblindhet. Utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade Utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade personer bedrivs inom folkhögskolan med särskilt statligt stöd. Antalet årsstudieplatser uppgick till 314, vilket var något färre än 2010 då antalet årsstudieplatser uppgick till 340. Totalt slutförde 51 tolkar för döva, dövblinda och hörselskadade personer sin utbildning vilket var lika många som 2010. Den ettåriga komprimerade skrivtolkutbildningen vid uppvisade goda resultat och en ny omgång startade . Den komprimerade teckenspråks- och dövblindtolkutbildningen fortsatte efter utvärdering med en ny kursomgång. vid har fördelat ett särskilt statsbidrag för dessa tolkutbildningar. disponerades för verksamheten. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Verksamheten med kontakttolkutbildning syftar till att utbilda tolkar i invandrar- och minoritetsspråk, s.k. kontakttolkar. Utbildningarna bedrivs på folkhögskolor och i studieförbund. Utbildningarna vid folkhögskolor bedrivs som ettåriga sammanhållna grundutbildningar på halvtid eller som tvååriga distansutbildningar på kvartsfart. Antalet sökande har vida överstigit antalet platser, särskilt . deltog 327 personer i sammanhållen grundutbildning och 96 personer avslutade grundutbildningen med godkänt resultat. har 517 personer fått utbildningsbevis från sammanhållen grundutbildning inom 35 språk. Utöver grundkursen har olika kompletteringsrespektive fördjupningskurser genomförts, bl.a. i tolkning för och med barn. Totalt deltog 373 personer i preparandkurser inför auktorisation eller i rättstolkningskurser inför provet för speciell kompetens som rättstolk. vid fördelade statsbidrag för utbildningarna. Totalt anvisades för verksamheten . Folkhögskolor och studieförbund har en viktig plats i det livslånga lärandet. Verksamheten, som uppvisar en betydande bredd vad gäller innehåll och upplägg, har också stor geografisk spridning. Genom folkbildningen stimuleras människor till personlig utveckling, meningsfull fritid och ökat engagemang för att delta i samhällsutvecklingen och kulturlivet. Vidare bidrar folkbildningen till höjd utbildnings- och bildningsnivå. redovisade på regeringens uppdrag förslag till verksamhetsområden som i särskilt hög grad ska utgöra motiv för statens stöd (U2011/6350/UC). föreslog att de fyra syften som finns i förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen även fortsättningsvis ska ligga till grund för statens stöd för folkbildningen men att samtliga sju verksamhetsområden som enligt förordningen i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd ska tas bort. anser att nuvarande verksamhetsområden redan täcks in 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 av de fyra syftena i förordningen.