prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — Även en mer omfattande specialstudie gjordes av kvinnors och mäns arbetsutbudspreferenser genom analys med en strukturell diskret arbetsutbudsmodell. Såväl den regelbundna kvantitativa prognosverksamheten som den fördjupade makroekonomiska analysen förutsätter ett kontinuerligt metodutvecklingsarbete. har arbetet med att möjliggöra prognoser och inte enbart helår i makromodellen KIMOD fortskridit. Dessutom har myndigheten påbörjat arbetet med att införa en finanspolitisk reaktionsfunktion i KIMOD. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 arbete påbörjats för att se över och omorganisera modellen FIMO. Klimatpolitiken är regeringens högst prioriterade miljöfråga. fick i uppdrag att i samråd med och identifiera och analysera målkonflikter och synergier i klimat- och energipolitiken. Uppdraget ska slutredovisas sista . Myndigheten medverkar vidare i arbetet med att utarbeta underlag till en klimatpolitisk färdplan som ska redovisa . Med anledning av kärnkraftsolyckan i har analyserat hur ett väsentligt högre elpris påverkar svensk ekonomi. fick 2011 i uppdrag att skriva en årlig rapport om miljöpolitikens samhällsekonomiska aspekter. En första rapport kommer att publiceras . Till miljöekonomiska verksamheten har knutits ett vetenskapligt råd . Rådet består av sex forskare från universiteten, i huvudsak professorer. analyserade makroekonomiska effekter av två styrmedel för att minska avfallsmängden, sänkt moms på tjänster och råvaruskatt med hjälp av allmänjämviktsmodellen EMEC. ESV:s uppdrag inom området är att tillgodose statsmakternas och allmänhetens behov av information om den statliga ekonomin och de offentliga finanserna. ESV följer upp utfallet för statens budget och redovisar varje kvartal kort- och medelfristiga prognoser över budgeten och de offentliga finanserna samt följer upp de budgetpolitiska målen. Myndigheten gör vidare en årlig uppföljning av prognosprecisionen samt tar fram underlag till årsredovisningen för staten som består av en resultaträkning och en balansräkning samt en finansieringsanalys för de statliga myndigheterna. ESV producerar även finansstatistik över den statliga verksamheten som underlag till nationalräkenskaperna. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ESV gör en uppföljning av träffsäkerheten i föregående års budgetprognoser. Uppföljningen görs utifrån avvikelser som inte beror på effekter av nya politiska beslut eller ändrade makroekonomiska förutsättningar. Uppföljningen görs utifrån av ESV fastställda kriterier som baseras på historiska avvikelser. När det gäller utvärderingen av makroprognoser (se ovan prognosprecision) görs däremot en jämförelse med flertalet andra prognosinstitut. Inga andra institut än ESV gör dock prognoser över statens budget och de offentliga finanserna med samma detaljeringsgrad och utgångspunkter varför en extern jämförelse av dessa inte är möjlig. Tabell 7.4 ESV:s bedömningsskala för prognosprecisionen ±0,31±0,6 ±0,61±0,9 Inkomster =±1,3 ±1,31±2,6 ±2,61±3,9 >±3,9 1 ESV konstruerade 2005 med hjälp av resultaten för prognosprecisionen för perioden 19992004, en fyragradig bedömningsskala. Ju närmare 0 på skalan desto högre precision. För att målet om hög precision ska vara helt uppfyllt ska precisionen vara minst lika hög som det genomsnittliga värdet för de sex åren. Om precisionen är lägre än den dittills lägsta, så är målet som bäst delvis uppfyllt. Övriga skalsteg i bedömningen är Knappast uppfyllt och I huvudsak uppfyllt. Skalan låstes vid dessa gränser. Uppföljningen av ESV:s prognoser baserades på de fem prognoser som gjorts mellan som visade att budgetprognoserna hade en bra träffsäkerhet. Träffsäkerheten för budgetprognoserna för de takbegränsade utgifterna var klart sämre än genomsnittet för perioden 19992011. Den genomsnittliga prognosavvikelsen var (överskattning av utgifterna) eller av de takbegränsade utgifterna, vilket kan jämföras med snittet för perioden 19992011 på eller av de takbegränsade utgifterna. Den relativa avvikelsen mellan prognos och utfall är den fjärde största . Enligt ESV:s bedömningsskala var därför målet om hög precision endast delvis uppfyllt beträffande utgiftsprognoserna. Tabell 7.5 Utfall för ESV:s prognosprecision 2011 Hög precision, utgifter Hög precision, inkomster För inkomsterna var precisionen högre än genomsnittet för perioden. De fem prognostillfällena resulterade i en genomsnittlig avvikelse, rensat för avvikelser som berodde på politiska beslut eller den makroekonomiska utvecklingen, på eller av utfallet. Överskattningen avsåg främst skatt på kapital men även punktskatter och skatt på företagsvinster. Direkta skatter på arbete underskattades dock något i samtliga Enligt ESV:s bedömningsskala uppfylldes därför målet om hög precision fullt ut för inkomstprognoserna. En mindre absolut avvikelse mellan prognoser och utfall har endast uppnåtts . I reala termer underskattade ESV inkomsterna på statens budget med i snitt , främst till följd av att myndigheten inte gjort några antaganden om beslut om försäljning av aktier i och återköp av aktier i . ESV:s prognoser byggs upp underifrån genom prognoser på enskilda anslag och inkomsttitlar. ESV arbetar kontinuerligt med att förbättra verktygen för att kunna analysera den helhetsbild som ges av prognoserna för de enskilda delarna. har ESV:s prognoser breddats till att omfatta hela den offentliga sektorn genom att prognoser görs för kommuner och landsting samt för ålderspensionssystemet. Prognoserna kan därför bidra till en förbättrad uppföljning av överskottsmålet för de offentliga finanserna. ESV började kontinuerligt redovisa prognoser på Maastrichtskuld18. Myndigheten har även utvecklat ett nytt system för sammanställning av skatterna för att säkra konsistensen i redovisningarna mellan skatterna uttryckta i periodiserade respektive kassamässiga termer. lämnade sin femte rapport i serien Svensk finanspolitik till regeringen (dnr Fi2012/2965). Årets rapport innehöll bedömning av finanspolitiken, finanspolitiska medel och analysmetoder, den långsiktiga skuldkvoten, generationsräkenskaper, arbetsmarknaden och sänkt restaurangmoms. Rådet har även låtit utarbeta sex stycken underlagsrapporter. Med rapporten som utgångspunkt anordnade finansutskottet en offentlig utfrågning av rådets ordförande och finansministern. Regeringen kommenterar samtliga förslag i förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12 Granskning av finanspolitiken och ekonomisk styrning. Rådet har även anordnat konferenser i syfte att öka den offentliga diskussionen i samhället om den ekonomiska politiken. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi bedriver i första hand projekt genom att ge uppdrag till forskare och institutioner att genomföra studier. Därutöver utför också egna studier. Projekten mynnar ut i rapporter som publiceras i en särskild skriftserie. ESO:s arbete påbörjades . har sammanlagt 29 rapporter publicerats och 20 seminarier arrangerats. Expertgruppens arbete leds av en styrelse. medverkar i arbetet med att ge uppdrag till forskare och institutioner att genomföra studier. Kansliet tar också fram förslag till studieområden och medverkar i upprättandet av projektplaner inför styrelsernas beslut. Till studierna knyts också referensgrupper som består av olika sakkunniga: forskare, andra 18 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 experter och tjänstemän med relevant sakkunskap från . När olika konjunkturbedömares prognosprecision ska jämföras är det olämpligt att utgå från resultaten för ett enskilt år eftersom tillfälligheter därigenom kan få stort genomslag. I redovisas därför också 15-åriga medelvärden för de olika institutens prognosfel. Dessa visar att precision ligger något bättre än genomsnittet för andra prognosinstitut. Vid sidan av det kontinuerliga arbetet med att förbättra den kvantitativa prognosprecisionen har utvecklat sina rapporter i riktning mot en mer fördjupad analys. Regeringen bedömer att detta har gjort rapporterna mer användbara som underlag för diskussioner och beslut i ekono- misk-politiska frågor. Regeringen ser mycket positivt på det omfattande arbete som genomförts för att öka effektiviteten och säkerheten i beräkningsarbetet. Robusta beräkningssystem är en förutsättning för att data och beräkningar som levererar håller hög kvalitet. När det gäller arbete på det miljöekonomiska området är särskilt analys av långsiktiga klimatpolitiska frågor av stor vikt. Regeringen bedömer att i huvudsak uppnått målen. ESV:s verksamhet resulterade i prognoser och utfallsinformation av god kvalitet. Den breddning av prognoserna som har gjorts , till att omfatta hela den offentliga sektorn och den metodutveckling som bedrivits, har resulterat i relevanta underlag av god kvalitet. Regeringen bedömer att ESV i huvudsak har uppnått målet för sin prognosverksamhet för statens budget och de offentliga finanserna. Regeringen bedömer vidare att ESV har uppnått 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 målet för sin verksamhet med information om den statliga ekonomin. När det gäller Finanspolitiska rådets huvudsakliga mål att följa upp och bedöma måluppfyllelsen i finanspolitiken och i den ekonomiska politik som och regeringen beslutat om bedömer regeringen att målet är nått genom publicering av rapporten . Regeringen bedömer att genom publiceringen av rapporten samt genom att arrangera konferenser och seminarier m.m. även har uppnått sina mål vad gäller en ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och effektivitet. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi Regeringen bedömer att har uppfyllt sina mål genom att ha publicerat kvalificerade underlag och på så sätt bidragit till utformningen av den ekonomiska politiken. Regeringen anser det viktigt att har möjlighet att ta fram de underlag, t.ex. avancerade modellanalyser (makroekonomiska scenarieanalyser, generationsräkenskaper och fördelningspolitiska analyser), som krävs för att rådet ska kunna fullfölja sitt uppdrag. Regeringen föreslår att Finanspolitiska rådets anslag ökas med . Tabell 7.6 Anslagsutveckling 1:6 1 Motsvarar 9 224 tkr prisnivå. Anslaget används för Finanspolitiska rådets förvaltningskostnader. Regeringen lägger stor vikt vid att analyser och forskning används som grund för den framtida ekonomiska politikens utformning. Det finns också ett behov av oberoende underlag för prövning av existerande verksamheter. ska även fortsättningsvis prioritera förbättringen av sin prognosprecision genom utveckling och fördjupning av den ekonomiska analysen samt genom fortsatt metod- och modellutveckling. Inom det miljöekonomiska området ska fortsätta att prioritera sådan samhällsekonomisk analysverksamhet som förbättrar beslutsunderlaget för svensk miljö-, energi- och klimatpolitik, särskilt vad gäller styrmedel för att uppnå uppsatta miljökvalitetsmål (inklusive intermediära mål). För ESV gäller att myndighetens budgetprognoser ska vara tillförlitliga och ha en hög precision. Utvecklingsarbetet och arbetet med att nå hög träffsäkerhet i prognoserna för statens inkomster och utgifter ska fortgå. Tabell 7.7 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Anslaget ökas med för att täcka kostnader för att ta fram ytterligare underlags- Finansiering sker genom att anslaget 1:9 minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 7.8 Anslagsutveckling 1:7 1 Motsvarar 57 497 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. En mindre del av myndighetens verksamhet finansieras av avgifter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 7.9 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:7 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området fastighetsförvaltning omfattar förvaltning av fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvaltas av staten, bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden och vissa fastigheter som har donerats till staten. Kulturarvsfastigheter förvaltas tillsammans med vissa andra fastigheter av (). (FortV) förvaltar fastigheter som främst används för försvarsändamål. Verksamheterna finansieras framför allt genom avgifter, dvs. I området ingår även statens lokalförsörjning som hanteras av (). ESV:s övriga verksamheter redovisas i avsnitt 3, inklusive budgetförslag, och avsnitt 7. Målet för området är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. I korthet innebär detta att de fastighetsförvaltande myndigheterna ska tillämpa följande övergripande målsättningar. -Fastigheterna ska förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. -Fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktig lämplig nivå. -Hyresgästerna ska ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, markområden och anläggningar. -Myndigheterna ska uppfattas som kompetenta och serviceinriktade hyresvärdar. -Hänsynen till miljö- och kulturmiljövärden ska i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. SFV och FortV ska i sin verksamhet uppnå ett resultat som efter finansiella poster motsvarar en viss avkastning på deras genomsnittliga myndighetskapital. Avkastningskravet ligger på för både SFV och FortV. Målet för SFV:s så kallade bidragsfastigheter är att deras intäkter ska öka. Bidragsfastigheterna är de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Grunderna för resultatbedömningarna avseende () och (FortV) baseras på årsredovisningarna samt övrig redovisning och statistik. Ett arbete förbereds för att identifiera och fastställa resultatindikatorer med syftet att ytterligare tydliggöra resultaten av myndigheternas verksamhet. Avsikten är att indikatorerna ska användas för att mäta resultat av myndigheternas verksamhet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 SFV och FortV är de två största förvaltarna av statens fastigheter. De förvaltar bl.a. olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader och ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader. Fastigheternas värdeförändring framgår av tabell 8.1. Tabell 8.1 Statens byggnader, mark och annan fast egendom SFV och FortV:s andel Källa: Årsredovisningarna för staten 20082011. Uppgifterna i tabellen bör bedömas med viss försiktighet då bl.a. vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde inte behöver tas upp i balansräkningen. Andra myndigheter som förvaltar fast egendom är bl.a. Kammarkollegiet, , , , , och vissa affärsverk. SFV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till . har införskaffandet av House of i , investering i fastigheter för räkning samt avyttrande av fastigheter som tidigare förvaltade genomförts och påverkat det bokförda värdet. FortV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till . Det är en marginell ökning jämfört med . över en längre tidsperiod har det bokförda värdet minskat, främst beroende på avyttringar och nedskrivningar med anledning av försvarsbeslut , 2000 och 2004. Lokalarea (1000m2) 1 Försvarsanläggningar redovisas normalt som bruttoarea, omräkningsfaktor till lokalarea är 0,83. Källa: och . har inga större förändringar skett av SFV:s totala lokalarea. Uppgifterna om lokalarea för FortV omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. uppgick SFV:s resultat före fastighetsförsäljningar till . Av- kastningskravet till staten omfattade , vilket motsvarar av det genomsnittliga myndighetskapitalet. Tabell 8.3 Uppgifter om det ekonomiska läget för FortV:s resultat av verksamheten uppgick till före fastighetsförsäljningar. Försäljningsintäkten blev , vilket gav ett resultat på . levererades till statskassan och öronmärktes för att användas till sanering av OXA (oexploderad ammunition) samt för att användas vid framtida avyttringar. Tabell 8.4 Uppgifter om det ekonomiska läget för har inom området statens lokalförsörjning till uppgift att bl.a. lämna stöd till regeringen och myndigheterna gällande lokalförsörjningsfrågor. Stöd har getts bl.a. genom myndighetens analyser av lokalanvändning och lokalkostnader i staten. SFV har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter, uppfyllt de mål som regeringen ställt upp och genomfört sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Myndighetens avkastningskrav har överträffats, främst genom det låga ränteläget. De återkommande kundundersökningarna (NKI) har visat på ett lägre resultat än vid den senaste undersökningen. SFV uppger att den främsta orsaken är personalförändringar inom SFV. Värdet ligger dock i nivå med branschen i övrigt. FortV:s uppdrag är att bedriva effektiv fastighetsförvaltning och att tillhandahålla ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, mark och anläggningar åt hyresgästerna. FortV:s största kund är Försvarsmakten. Regeringen bedömer att FortV uppfyllt de mål som regeringen har ställt upp. Regeringen anser att FortV:s försäljningar har genomförts affärsmässigt och att statens intressen tillvaratagits på ett bra sätt. FortV:s kundundersökning 2011 (NKI) visar att kundnöjdheten ytterligare har förbättrats jämfört med föregående mätning. Dock kvarstår arbete inom flertalet områden t.ex. information och transparens. Regeringen bedömer att ESV genom sina insatser har bidragit till målet om en effektiv statlig lokalförsörjning. De av 1991 beslutade riktlinjerna inom lokalförsörjnings- och fastighetsområdet som låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 ligger i huvudsak fast. Detta innebär bl.a. att fastighetsförvaltningen bör vara skild från brukandet av lokaler och mark, att statens fastighetsförvaltning bör bedrivas med ett så långt som möjligt marknadsmässigt avkastningskrav samt att de fastigheter 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 som av historiska eller andra skäl är olämpliga att föra över till bolag bör läggas i en samordnad förvaltning i myndighetsform. överlämnade Utredningen om en översyn av statens fastighetsförvaltning (Fi 2009:04) betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) till regeringen. Utredaren tillkallades bl.a. för att göra en översyn av den statliga fastighetsförvaltningen i syfte att analysera grunderna för och organisationen av den nuvarande fastighetsförvaltningen samt lämna förslag till en mer effektiv struktur på fastighetsförvaltningen inom staten. Utredaren föreslog bl.a. att öppna bestånd och det statligt ägda fastighetsbolaget sammanförs i ett gemensamt bolag. Inom kulturfastighetsområdet föreslår utredaren bl.a. principer för vilka fastigheter staten ska äga samt kriterier för vilka kulturfastigheter som bör bevaras samt att de kulturfastigheter som förvaltas av andra myndigheter samlas under en förvaltare, SFV. Utredaren föreslår även förändrade principer för hyra samt att SFV inför en ny hyreskategori: Inrikes hyresfastigheter Kulturfastigheter, med ett för denna kategori anpassat avkastningskrav. Utredningens betänkande remissbehandlades och remissinstanserna var i huvudsak positiva till förslagen. Regeringen har med anledning av utredarens förslag tillkallat två särskilda utredare för att förbereda för det fysiska genomförandet av förslagen samt belysa vissa ytterligare frågor. Genomförandet innebär bl.a. att upphör som myndighet. Den första utredaren (dir. 2012:6) har i uppdrag att förbereda och lämna förslag om en fördelning av statens bestånd av försvarsfastigheter. Utredaren ska lämna förslag om vilka myndigheter eller statligt ägda bolag som är mest lämpliga för förvaltning av försvarsfastigheter som förvaltas av (FortV). Utredaren ska utifrån Försvarsmaktens förslag föreslå vilka fastigheter, dvs. fast egendom, byggnader och anläggningar på ofri grund som staten inte längre behöver och som därför bör avyttras. Syftet med omstruktureringen är att få en mer effektiv struktur på den statliga 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 förvaltningen av försvarsfastigheter som förutsättningarna för respektive hyresgäst att bedriva den av statsmakterna ålagda verksamheten inte ska försämras eller försvåras. Uppdraget ska redovisas . Den andre utredaren (dir. 2012:7) har till uppgift att klarlägga vilka fastigheter och byggnader som är kulturhistoriskt värdefulla för staten i bl.a. FortV:s, , , med flera myndigheters förvaltning och som bör ägas av staten. Utredaren ska vidare föreslå en samlad förvaltning av statliga myndigheters kultur-historiskt värdefulla fastigheter hos en myndighet, SFV. I uppdraget ingår också att inventera vilka kulturhistorisktvärdefulla fastigheter som av kulturhistoriska eller andra skäl inte behöver ägas av staten, och som därmed kan avyttras. En opartisk värdering av dessa fastigheter ska genomföras i nära samarbete med utredningen om omstruktureringen av statens bestånd av försvarsfastigheter. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att återkomma till med förslag om den statliga fastighetsförvaltningen. Förslagen avses beröra principerna för den statliga fastighetsförvaltningen, förslag om styrningen av den statliga fastighetsförvaltningen samt redovisa frågor om förvaltningen av fastighetsbestånd. Regeringen avser också att behandla vissa frågor om förvaltningen av statens kulturfastigheter. Se vidare under avsnittet Kulturfastigheter. I samband med att regeringen återkommer till avseende den statliga fastighetsförvaltningen avser regeringen också att slutgiltigt återkomma med de frågor som berör det som 2009 gav regeringen till känna, nämligen att vidta vissa åtgärder som rör kulturinstitutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:144). Med anledning av tillkännagivandet beslutade regeringen att ge Utredningen om översyn av statens fastighetsförvaltning (Fi 2009:04) ett tilläggsdirektiv (dir. 2010:119). I direktivet gav regeringen utredningen i uppdrag att: -belysa de underhållskostnader och antikvariska merkostnader som är förknippade med kulturbyggnader i allmänhet och jämföra dessa med andra typer av byggnader, -se över den modell och tillämpning av hyressättning (kostnadshyra) som används för Operan, , , och , samt -se över underhållsnivån för de ovan nämnda kulturbyggnaderna och bedöma hur en rimlig nivå kan upprätthållas. Bakgrunden till uppdraget är att det finns ett flertal problem kring tillämpningen av nuvarande kostnadshyresmodell. Detta har lett till omfattande diskussioner om modellen och dess effekter. Utredningen har i betänkandet (SOU 2011:31) föreslagit principer och utgångspunkter för nya hyresavtal mellan SFV och de fem institutionerna med kostnadshyror: Operan, , , och . Hyresavtalen föreslås bl.a. tecknas (i normalfallet ), ge förutsägbara hyreskostnader, präglas av en fördelning av risk och ansvar mellan hyresvärd och hyresgäst i linje med fastighetsmarknaden i övrigt och tillåta att underhållsinsatser kan genomföras på en rimlig nivå. Regeringen gav i regleringsbrevet SFV i uppdrag att förbereda för arbetet med att omförhandla hyresavtalen för huvudbyggnaderna vid de fem institutionerna Operan, , , och .