prop · H0031d14 · 2012-09-20 00:00:00 — En parlamentarisk kommitté fick därför i uppdrag att analysera i vilken utsträckning Polisens nuvarande organisation utgör ett hinder för de krav regeringen ställer på högre kvalitet, ökad kostnadseffektivitet, ökad flexibilitet och väsentligt förbättrade verksamhetsresultat. I uppdraget ingick också att, om hinder konstateras, lämna förslag till ny organisation. Kommittén redovisade sitt uppdrag i betänkandet En sammanhållen svensk polis (SOU 2012:13). Regeringen har genom tilläggsdirektiv uppdragit åt kommittén att utreda behovet av ett fristående organ som ska granska såväl Polisens som Kriminalvårdens verksamhet. Kommittén ska också analysera konsekvenserna av en eventuell ombildning av Säkerhetspolisen till en fristående myndighet. Den del som avser Säkerhetspolisen ska redovisas , medan frågan om ett fristående granskningsorgan ska redovisas . Förslagen i betänkandet: Kommittén föreslår att och de 21 polismyndigheterna samt ombildas till en myndighet som ska benämnas . Den nya organisationen föreslås träda i kraft . Kommittén lämnar också förslag om bland annat den organisatoriska ramen, utnämning av vissa chefsbefattningar och förslag till förordning med instruktion för den nya myndigheten. Kommittén anger vidare vissa utgångspunkter för hur ombildningen bör genomföras, bland annat för att få en så smidig övergång som möjligt. Remissinstanserna: Kommitténs övergripande förslag att ombilda Polisen till en sammanhållen myndighet har fått ett positivt re- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Endast fyra remissinstanser - , , och Föreningen har avvisat eller ställt sig tveksamma till förslaget. Dessa framhåller att utredningens förslag inte skulle lösa de problem som finns inom Polisen och att utredningen inte tillräckligt analyserat sina förslag eller alternativa vägar för att uppnå regeringens krav på bland annat förbättrade resultat. Dessutom framhålls risken för en initialt sjunkande produktivitet, som är vanlig vid liknande stora omorganisationer, och därefter en stabilisering av produktiviteten på samma nivå som . Även många remissinstanser som är positiva till förslaget pekar på risken för temporärt produktivitetsbortfall. När det gäller har flertalet remissinstanser inte närmare berört dess roll i organisationen. Av de åtta remissinstanser som har diskuterat frågan närmare är fyra kritiska till utredningens förslag att ska ingå i den nya myndigheten och inte vara en fristående myndighet. De argument som lyfts fram handlar främst om tilltron till som en oberoende expertmyndighet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen delar utredningens och majoriteten av remissinstansernas uppfattning att Polisens nuvarande organisation är ett hinder för en effektivare polisverksamhet. Nackdelarna med den nuvarande organisationen är framför allt att har begränsade befogenheter att styra de självständiga polismyndigheterna; därmed saknas ett helhetsansvar, att och polismyndigheterna har delvis överlappande befogenheter, att alltför många polismyndigheter gör Polisen svårstyrd, att vissa polismyndigheter är för små för att kunna ha nödvändig specialistkompetens, att myndighetsvis uppbyggda it-system försvårar ett smidigt informationsutbyte, att det finns arbetsrättsliga begränsningar för en flexibel användning av personalen över myndighetsgränserna och att den nuvarande organisationen försvårar strategisk samverkan, såväl internt som med Enligt regeringens mening skulle varken förändringar inom nuvarande organisationsstruktur, en utökning av mandat 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 eller en minskning av antalet polismyndigheter skapa tillräckliga förutsättningar för de förbättringar av Polisens verksamhet och resultat som regeringen eftersträvar. En ombildning till en enda polismyndighet skulle däremot ge ledningen för myndigheten ett helhetsansvar för all polisverksamhet, med en tydlig ansvarskedja från myndighetsledning ner till lokal nivå. Möjligheten att vid behov snabbt flytta resurser inom myndighetens olika geografiska och sakliga verksamhetsområden skulle också öka väsentligt. En ombildning till en polismyndighet skulle förenkla spridningen av nya eller ändrade arbetsmetoder och bidra till att nationella strategier får ett snabbare genomslag. En sådan lösning skulle vidare ge bättre förutsättningar för att utveckla samverkan på nationell nivå med myndigheter i och utanför rättsväsendet. Större möjlighet till harmonisering av it-system och andra gemensamma stödfunktioner skapar också utrymme för en mer kostnadseffektiv organisation. Regeringen anser, till skillnad från de remissinstanser som ställt sig kritiska till en ombildning, att kommittén i tillräcklig utsträckning belyst svagheterna i nuvarande organisation och de möjligheter och konsekvenser bildandet av en enda myndighet skulle medföra. Regeringen gör också, i likhet med kommittén och flertalet remissinstanser, bedömningen att svagheterna i den nuvarande organisationsformen är så framträdande och att fördelarna med en ombildning är så stora att utredningens förslag bör genomföras. Regeringen är givetvis medveten om att en ombildning i enlighet med utredningens förslag inte undanröjer alla de hinder som finns för att åstadkomma ett förbättrat resultat och en ökad kvalitet i polisverksamheten. Organisationsförändringen måste förenas med andra åtgärder för att regeringens intentioner med verksamheten ska uppnås. En organisatorisk ombildning innebär i sig inga förbättringar av verksamheten, men den skapar betydligt gynnsammare förutsättningar för en positiv utveckling. Regeringen vill understryka att en ombildning av Polisen till en myndighet inte syftar till en centralisering av polisverksamheten. Medborgare ska, oavsett bostadsort, kunna känna sig förvissade om att Polisens verksamhet leder till trygghet och att Polisen prioriterar sådana problem som finns i det lokala samhället. Utgångspunkten är att värna den lokala polisiära närvaron i såväl glesbygd som i brottsutsatta områden i större Fungerande lokal samverkan mellan Polisen och samhället i övrigt måste också värnas. Genom bärkraftiga geografiska verksamhetsområden skapas också förutsättningar för att Polisen, i större utsträckning , lokalt kan klara bland annat uppgifter som kräver specialistkompetens eller särskild utrustning. En enda myndighet gör det därför möjligt att flytta ut viss verksamhet som bedrivs vid till sådana geografiska verksamhetsområden. En ombildning kommer enligt regeringens mening sammantaget att skapa bättre förutsättningar för högre kvalitet, ökad kostnadseffektivitet, ökad flexibilitet och väsentligt förbättrade resultat i Polisens verksamhet. Regeringen föreslår därför att och de 21 polismyndigheterna ombildas till en samlad polismyndighet. Som kommittén och vissa remissinstaner konstaterat är det svårt att undvika en viss sjunkande produktivitet i samband med en så omfattande organsationsförändring som den föreslagna. För att minimera verksamhetsstörningarna är det enligt regeringens mening viktigt att den nya myndigheten inrättas vid tidigast möjliga realistiska tidpunkt. Utredningen har bedömt att en ny samlad polismyndighet kan inrättas . Regeringen delar bedömningen att detta är realistiskt och föreslår därför att den nya myndigheten inrättas . Ombildningen innebär att och de 21 polismyndigheterna avvecklas som enskilda myndigheter. När det gäller frågan om roll i den framtida polisorganisationen är remissutfallet mera blandat och kräver ytterligare överväganden. Regeringen avser därför att återkomma i frågan om hur verksamhet bör inlemmas organisatoriskt i den polisiära verksamheten. Polisens organisation har tidigare behandlats av . En ombildning till en samlad polismyndighet förutsätter därför att beslutar i enlighet med regeringens förslag. Regeringen avser att senare återkomma med en proposition med förslag till lagändringar som krävs för den föreslagna ombildningen. Omfattningen av och komplexiteten i det genomförandearbete som krävs förutsätter en särskild genomförandeorganisation, som bör etableras för att den nya samlade polismyndigheten ska kunna inleda sin verksamhet den 1 Huvudsyftet med en genomförandeorganisation är att minimera verksamhetsstörningarna under arbetet med förberedelsen och genomförandet av en ny organisation och avveckling av den tidigare samt att fatta beslut i viktigare organisatoriska frågor i samband med ombildningen. Regeringen avser att uppdra åt en sådan genomförandeorganisation att i olika avseenden besluta om organisationen av den nya myndigheten samt att identifiera, förbereda och genomföra de åtgärder och beslut som krävs för att inrätta en samlad polismyndighet. Tabell 2.25 Anslagsutveckling 1:2 Säkerhetspolisen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 063 835 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 071 522 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 050 580 tkr prisnivå. Anslaget används för Säkerhetspolisens förvaltningskostnader. För att ge Säkerhetspolisen möjlighet att vidareutveckla arbetet mot terrorism och genomföra förstärkningar av skyddet avseende vitala funktioner i samhället ökas anslaget med 2013. Anslaget beräknas öka med 2014 och 2015. beräknas anslaget öka med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 1:2 Säkerhetspolisen . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Säkerhetspolisen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Förvärv av aktier eller andelar i och om kapitaltillskott till företag Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om förvärv av aktier eller andelar i och om kapitaltillskott till företag för att skydda de personer eller den verksamhet som bedrivs vid och Försvarsmakten inom ramen för en särskilt beslutad skyddsidentitet enligt lagen (2006:939) om kvalificerade skyddsidentiteter samt att besluta om försäljning eller avveckling av företag som har förvärvats i motsvarande syften. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med lagen (2006:939) om kvalificerade skyddsidentiteter kan, efter ett särskilt beslut, en så kallad kvalificerad skyddsidentitet skapas. I förarbetena till den lagen utvecklas närmare skälen till möjligheten att skapa en sådan identitet (prop. 2005/06:149). Säkerhetspolisen och Försvarsmakten använder företag i viss utsträckning när så är nödvändigt för att skydda personer och verksamhet. Enligt 8 kap. 3 och 4 §§ budgetlagen (2011:203), som trädde i kraft , krävs, med vissa undantag som inte nu är aktuella, godkännande för förvärv och försäljning av aktier eller andelar i ett företag. Regeringen får inte heller utan bemyndigande tillskjuta kapital till ett företag. För att fortsatt möjliggöra ett effektivt skydd av beslutade skyddsidentiteter, och den verksamhet som bedrivs inom ramen för ett sådant 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 beslut, bör regeringen bemyndigas att besluta om förvärv av aktier eller andra andelar i och om kapitaltillskott till företag som används i nämnda syften. Regeringen bör även bemyndigas att besluta om avveckling eller försäljning av aktier eller andelar i företag som innehas i motsvarande syften. Förvärv och kapitaltillskott som sker inom verksamhet avses finansieras med medel från anslaget 1:2 Säkerhetspolisen. För Försvarsmakten avses förvärv och kapitaltillskott ske med det under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap upptagna anslaget 1:1 Tabell 2.27 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 265 370 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 342 994 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 371 110 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. kärnuppgifter består i att leda förundersökningar, besluta i åtalsfrågor och företräda det allmänna i domstol. Utöver sin operativa verksamhet bedriver metod- och rättsutveckling samt rättslig uppföljning och tillsyn. har en viktig roll i rättskedjan mellan polisen och domstolarna. Regeringen ser ett behov av ökade insatser inom rättsväsendet bland annat när det gäller att vidta tidiga och tydliga insatser mot ungas brottslighet samt åtgärder för en ökad effektivitet (se avsnitt 2.4.2). För att ska kunna bidra till denna utveckling ökas anslaget med . Anslaget beräknas öka med ytterligare anslag minskas med och ytterligare för att finansiera motsvarande ökning av anslag 1:4 Regeringen avser att lägga fram förslag om att flytta delgivningsärenden från till i . För att finansiera flytten minskas anslag med . Det under utgiftsområde 1 upptagna anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med motsvarande belopp. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 1:3 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 2.28 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 2.29 Anslagsutveckling 1:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 574 488 tkr prisnivå. 3Motsvarar 590 785 tkr prisnivå. 4Motsvarar 604 851 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. har till uppgift att bekämpa ekonomisk brottslighet. Utöver sin operativa verksamhet ska utveckla metoder för att effektivisera bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten samt följa rättstillämpningen och utarbeta förslag till åtgärder. Dessutom ska lämna information och bistå med sin kompetens om den ekonomiska brottsligheten till andra myndigheter, kommuner, näringsliv och organisationer samt till allmänheten. Regeringen ser ett behov av ökade insatser inom rättsväsendet bland annat när det gäller att vidta åtgärder för en ökad effektivitet (se avsnitt 2.4.2). För att ska kunna bidra till denna utveckling ökas anslaget med . Anslaget beräknas öka med ytterligare , och . För att finansiera utvidgade geografiska ansvarsområde inom ekobrottsbekämpningen (se sid. 18) föreslår regeringen att anslagsmedel omfördelas från och Polisen. De medel som omfördelas från motsvarar kostnaden för den ekobrottsorganisation som finns inom . De medel som omfördelas från Polisen motsvarar kostnaden som polisen har för sin ekobrottshantering enligt de beräk- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ningar som utredningen samlad ekobrottsbekämpning (SOU 2011:47) har presenterat. Därmed ökas anslag med 2013. Helårseffekten uppgår till , varför anslaget beräknas öka med ytterligare 2014. An- slag 1:1 och ytterligare . An- slag 1:3 minskas med och ytterligare . I likhet med utredningen ser regeringen också ett behov av att tillföra anslaget medel för att bekosta ytterligare polisoperativa enheter inom och få en rikstäckande kriminalunderrättelseverksamhet på plats inom ekobrottsområdet. anslag ökas därför med . Regeringen avser att lägga fram förslag om att flytta delgivningsärenden från till i . För att finansiera flytten minskas anslag med . Det under utgiftsområde 1 upptagna anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med motsvarande belopp. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:4 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.30 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 2.31 Anslagsutveckling 1:5 Domstolar 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 5 223 121 tkr prisnivå. 3Motsvarar 5 252 015 tkr prisnivå. 4Motsvarar 5 256 714 tkr prisnivå. Anslaget används för den verksamhet som bedrivs i domstolarna, hyres- och arrendenämnderna, samt . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 2.32 Offentligrättslig verksamhet Återbetalning av rättshjälpskostnader m.m. ingår inte i tabellen. beräknas Domstolar att leverera in avgifter och medel från återbetalningar av rättshjälpskostnader m.m. till inkomsttitel på statsbudgeten motsvarande , varav utgör ansökningsavgifter, kungörandeavgifter och efterbevaknings- och tillsynsavgifter. Återbetalning av medel för rättshjälpskostnader m.m. beräknas uppgå till . Avgiftsinkomster och andra ersättningar som disponeras härrör i huvudsak från uthyrning av lokaler och personal, försäljning av kopior och rättsfallspublicering. Dessa uppgick till . Därutöver mottog Domstolar från Kammarkollegiet, Sida, Arbetsförmedlingen och EU- institutioner. Regeringen ser ett behov av ökade insatser inom rättsväsendet (se avsnitt 2.4.2). Därtill krävs resurser för att domstolarna ska kunna hantera det stora antalet inkommande mål och ärenden med bibehållen hög kvalitet och effektivitet. Med hänsyn till detta föreslås anslaget öka med . Anslaget beräknas öka med ytterligare kronor från och med tillämpas regler om legitimation för lärare och förskollärare (se prop. 2010/11:20 Legitimation för lärare och förskollärare). Till följd av den nya ordningen kan en ökad måltillströmning till de allmänna förvaltningsdomstolarna förväntas. Med hänsyn till det ökas anslaget med . Det under utgiftsområde Ut- bildning och universitetsforskning upptagna anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet minskas med motsvarande belopp. bildades fem nya mark- och miljödomstolar genom en sammanläggning av fastighetsdomstolarna och miljödomstolarna. Den nya organisationen medför övergångskostnader. Med hänsyn till detta ökas anslaget med 2013. Det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård upptagna anslaget 1:4 Sanering och återstäl- lande av förorenade områden minskas med motsvarande belopp. För att den nya organisationen med mark- och miljödomstolar ska kunna fungera som tänkt och för att syftet med reformen ska uppnås behövs ytterligare medel. Detta kommer att medge en effektivare hantering av till exempel tillstånd för förnybar energi och prövning av bland annat gruvnäring och täkter. Anslaget ökas därför med 2013. beräknas anslaget öka med . För att korta handläggningstiderna för överklagade ärenden enligt ökas resurserna för mark- och miljödomstolarnas handläggning. ökas anslaget med . Regeringen avser att presentera förslag som syftar till att förenkla andrahandsuthyrning av bostadsrätter. Förslagen förväntas medföra en ökning av antalet ärenden hos hyresnämnderna. Anslaget ökas därför med och med ytterligare . har möjligheterna att besluta om säkerhetskontroll i domstol utökats. För att ge domstolarna möjligheter att använda det nya regelverket har domstolarna från och med innevarande år tillförts . ökas anslaget med ytterligare för detta ändamål. Genomförandet av regeringens förslag i lagrådsremissen Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar förväntas medföra en ökad måltillströmning till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Anslaget ökas med . Det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg upptagna anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. minskas med motsvarande belopp. Regeringen avser att lämna förslag om ändringar av arbetslöshetsförsäkringen. Det övergripande syftet med ändringarna är att förtydliga regelverket för att göra det mer förutsägbart för både arbetssökande och myndigheter. Förslagen bedöms medföra en ökad måltillströmning till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Med anledning av detta ökas anslaget med . Regeringen avser att lägga fram förslag om att flytta Centralmyndig- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 hetens delgivningsärenden från till i . För att finansiera flytten minskas anslaget med . Det under utgiftsområde 1 upptagna anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med motsvarande belopp. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 5 anvisas under anslaget 1:5 Domstolar . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 5 , 5 respektive 5 . Tabell 2.33 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 Domstolar Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 2.34 Anslagsutveckling 1:6 Kriminalvården 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 800 225 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 952 301 tkr prisnivå. 4Motsvarar 8 021 100 tkr prisnivå. Anslaget används för Kriminalvårdens verksamhet samt för ersättning åt ledamöter med flera i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Transporttjänstens verksamhet avseende utlandstransporter inom migrationspolitikens ansvarsområde finansieras inte från anslaget. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Kriminalvården disponerar inkomster från arbetsdriften inom kriminalvården. För arbetsdriften gäller inte kravet på full kostnadstäckning. Det ekonomiska målet är att intäkterna till ska täcka de direkta kostnaderna för arbetsdriften. Av 5 § lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll framgår att dömda som verkställer ett fängelsestraff under intensivövervakning med elektronisk kontroll ska betala en avgift. Avgiften uppgår till per dag, dock högst . Avgiften ska betalas i förskott till Kriminalvården för att därefter kvartalsvis tillföras Brottsofferfonden. Tabell 2.35 Avgiftsbelagd verksamhet Intäkter som inte får Intäkter som får dispo- För att finansiera flytten minskas anslaget med . Det under utgiftsområde 1 upptagna anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med motsvarande belopp. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 7 anvisas under anslaget 1:6 Kriminalvården . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 7 , 8 respektive 8 . Tabell 2.36 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Kriminalvården Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Regeringen ser ett behov av ökade insatser inom rättsväsendet bland annat vad gäller skärpta straff, att vidta tidiga och tydliga insatser mot ungas brottslighet samt åtgärder för en ökad effektivitet (se avsnitt 2.4.2). Regeringen avser att lämna propositioner till om fridskränkningsbrott, sexualbrottslagstiftningen samt kränkande fotografering. För att Kriminalvården ska kunna bidra till denna utveckling samt att upprätthålla kvalitet, effektivitet och säkerhet inom verksamheten föreslår regeringen att anslaget ökas med . Därefter beräknas anslaget öka med ytterligare , och därefter med . Regeringen avser att lägga fram förslag om att flytta delgivningsärenden från till Läns- Tabell 2.37 Anslagsutveckling 1:7