prop · GZ03170 · 2012-09-13 00:00:00 — Innovation Union Scoreboard 2010, The Innovation Unions Performance Scoreboard for Research and Innovation. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN , , (2010), Fritt kunskapssökande eller mätbara högskolor? i , , och (red. ), Från till svenska högskolans roll i en motsägelsefull tid. , 2011, SUHF-modellen i verkligheten. , 1989, Sektoriell forskning och utveckling. BVN Skriftserie 1989:1. 2008, Education at a Glance. , 2008:18 R, Resurser för citering. , 2008, Persistent nepotism in peer-review, Scientometrics, vol. 74, no. 2 (2008) 175189. , , 2004, Svensk forskningsfinansiering: inriktning och styrning, , promemoria, . , , Jordansson , 2011, Hans excellens: om miljardsatsningarna på starka forskningsmiljöer, Delegationen för jämställdhet i högskolan, rapport 2010:4. , , 2009, Empirical observations on new to increase efficiency in public research or bane?, Research Policy 38 (2009), 12251234. , , & 2002, Över tidens gränser visioner och fragment i det akademiska livet. , 2008, Starka forsknings- och innovationsmiljöer i utmaningar för i en globaliserad värld. IVA och : . , Bo 2010, lärdomsborgar eller politiska instrument? , , & 2000, Universiteten och omvandlingen av . , 1989, Sektorsforskningens reorganisation, i (red.) Universitet och samhälle. Om forskningspolitik och vetenskapens samhälleliga roll. Wedlin, 2011, Mål- och resultatstyrning en kunskapsöversikt, pm från områdesgrupp inom Mål och resultat i offentlig verksamhet (MOR). Se /var_organisation/omradesgrupper/pagaende/mal_och_resultat Wennerås, , & 1997, Nepotism and sexism in peer-review, Nature, 387 (6631):341343. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET , ärendelista och regeringsuppdrag perioden 19962010. Tekniska högskolan, och : Styrelseprotokoll perioden 20072010. , diarielista uppdrag perioden 20012010. Intervjuer, enkätundersökning och seminarium Intervjuerna om styrsystemet och om högskolestyrelserna har huvudsakligen genomförts . I rapporten samt i bilagorna 2 och 3 har intervjuerna numrerats. Numreringen är slumpmässig och det går inte att utifrån nedanstående lista avgöra vilken eller vilka personer som har deltagit i olika intervjuer. , dekanus för forskning , dekanus för utbildning , chef, studentavdelningen , chef, utbildningsavdelningen , biträdande chef, utbildningsavdelningen ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN , universitetskansler, tidigare rektor , stabschef , chef, utvärderingsavdelningen , chef, utvärderingsavdelningen , chef, analysavdelningen , utredare, analysavdelningen , utredare, analysavdelningen Per , expert, utvärderingsavdelningen, tidigare rektor , chef, avdelningen för forskningsfinansiering , chef, avdelningen för forskningspolitisk analys , huvudsekreterare, för medicin och hälsa , ordförande, . Hans Sandebring, ordförande, , ledamot, och , ledamot, . GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Enkät riktad till samtliga styrelseledamöter vid tio lärosäten . Ett utkast till slutrapport diskuterades vid två seminarier på den 21 och med följande personer: , professor , , professor, , ledamot, universitets konsistorium, tidigare rektor för ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Bilaga 1 Lärosäten i de tio granskningsrapporterna Gemensamt för granskningsrapporter är att de bygger på tillgänglig dokumentation, statistikbearbetningar och andra analyser samt kontakt med berörda myndigheter och departement. I denna bilaga redovisas kontakter med universitet och högskolor i form av intervjuer, enkäter och fallstudier vars syfte har varit att ta fram empiri till grund för iakttagelser och slutsatser för de tio granskningsrapporterna inom strategin Statens roll i utbildningssystemet. Inom strategins ram har företrädare för lärosäten och andra berörda myndigheter inbjudits att diskutera resultaten av granskningarna vid seminarier hos . RiR 2008:19 Hög kvalitet i högre utbildning? Fallstudier vid (biologi, nationalekonomi), (biologi, civilingenjör/maskinteknik), (biologi), (biologi, nationalekonomi), (biologi), (civilingenjör/maskinteknik), (civilingenjör/maskinteknik, nationalekonomi), (litteraturvetenskap), (litteraturvetenskap), (litteraturvetenskap), (litteraturvetenskap), (litteraturvetenskap), (nationalekonomi), universitet (biologi, litteraturvetenskap, nationalekonomi), (biologi, civilingenjör/maskinteknik, litteraturvetenskap, nationalekonomi), (biologi, litteraturvetenskap, nationalekonomi), (biologi, litteraturvetenskap, nationalekonomi), i (nationalekonomi), (civilingenjör/maskinteknik), Kungl. Tekniska högskolan (civilingenjör/maskinteknik) och (civilingenjör/maskinteknik). RiR 2008:22 Rekryteringen av internationella studenter till svenska lärosäten Intervjuer vid , och Kungl. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN RiR 2009:10 Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet I den del av granskningen som avsåg läkarutbildningens uppbyggnad, ansvarsfördelning och dimensionering gjordes intervjuer med företrädare för . RiR 2009:25 Resursstyrning i högskolans grundutbildning Fallstudier vid , och med särskilt fokus på institutionerna för fysik, sociologi och spanska. RiR 2009:28 Studenternas anställningsbarhet regeringens och högskolans insatser Enkät till 40 lärosäten samt fallstudier vid , , och . RiR 2009:29 Gäststudenter i högre utbildning antagning till svenska lärosäten och prövning av uppehållstillstånd Enkät till 30 lärosäten. RiR 2010:4 Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Enkät till 27 lärosäten samt intervjuer vid , , och . RiR 2011: 2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor Analys av statistiska data för 30 lärosäten åren 20042008. RiR 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Enkät till 29 lärosäten samt fallstudier vid , och . RiR 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Enkät till 29 lärosäten samt fallstudier vid , och med särskilt fokus på fakulteter/områden för naturvetenskap respektive humaniora. Inom ramen för dessa fakulteter/områden gjordes fördjupade fallstudier inom kemi respektive historia. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Bilaga 2 Styrsystemen och lärosätena En viktig utgångspunkt för styrningen av högskolan är att universitet och högskolor ska vara självständiga inom ramen för den statliga myndighetsformen. Riksdag och regering har fattat beslut som ytterligare betonar denna inriktning. är universitet och högskolor till största delen offentligt finansierade. Detta ställer krav både på väl fungerande institutionella ramar för lärosätena och en väl fungerande relation mellan vart och ett av lärosätena och regeringen. I denna bilaga redovisas inledningsvis en genomgång av regeringens styrning i form av olika styrsystem för utbildningen respektive forskningen i högskolan. Därefter redovisas resultat av en intervjuundersökning med företrädare för lärosätena och andra myndigheter inom sektorn som genomfört som led i avslutningen av granskningsstrategin. Syftet med genomgången är att beskriva hur riksdag och regering styr högskolan och i stora drag beskriva hur styrningen har utvecklats sedan högskolereformen 1993. Genom reformen etablerades den ordning som i allt väsentligt gäller . har några viktiga systemförändringar beslutats av riksdag och regering. Syftet med de intervjuer som redovisas i bilagan är att med utgångspunkt i genomgången och i granskningar undersöka hur företrädare för universitet och högskolor samt andra berörda myndigheter ser på styrningen inklusive systemförändringarna . Till grund för genomgången av styrsystemet i bilagan ligger de granskningar har genomfört samt riksdagstryck, offentliga utredningar och annan litteratur. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN I intervjuundersökningen har valt fyra lärosäten med olika karaktär: : en förhållandevis liten, regional högskola. : ett ungt universitet som bildats genom sammanslagning av regionala högskolor. : ett stort, äldre universitet med brett utbildningsutbud. : ett universitet med inriktning mot professionsutbildning och med en hög andel forskning i sin verksamhet. På lärosätena intervjuades företrädare för den operativa ledningen, det vill säga rektorer, pro- och vicerektorer, dekaner eller motsvarande med ansvar för grundutbildning respektive forskning, samt vissa högre tjänstemän. Därutöver har företrädare för och intervjuats. Intervjuerna genomfördes december 2010april 2011. I rapportens referenslista framgår vilka personer som har intervjuats. Intervjuerna har genomförts som semistrukturerade samtal kring övergripande teman med koppling till resurstilldelningssystemen, det nationella kvalitetssäkringssystemet samt lärosätenas roll, uppgift och relation till regeringen. Intervjuerna genomfördes med en eller två intervjupersoner i taget. I något enstaka fall har en större grupp intervjuats . Intervjuerna pågick som regel i . De har spelats in och minnesanteckningar har upprättats. Alla intervjuade har getts möjlighet att gå igenom och godkänna minnesanteckningarna från respektive intervju. Den samlade bild av styrningen som framkommit under intervjuerna har presenterats och diskuterats med företrädare för universitets- och högskoleenheten och för forskningspolitiska enheten på . De fyra lärosäten som ingår i undersökningen samt och har getts tillfälle att kommentera ett utkast till denna bilaga. I det följande avsnittet beskrivs den samlade styrningen av högskolan i form av de institutionella ramar som skapas av olika styrsystem och de roller som olika myndigheter spelar inom den statliga organisationen för högskolans verksamhet. Därefter redovisas i sex avsnitt resultaten av intervjuundersökningen vad avser lärosätenas roll och uppgifter relationen mellan lärosätet och reformer grundutbildningen resurstilldelning och kvalitetssäkring forskningen finansiering och kvalitetssäkring uppföljning och utvärdering. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Den samlade styrningen av högskolan Syftet med detta avsnitt är att gå igenom den statliga organisationen för högskolan och de olika systemen för tilldelning av resurser och säkring av kvaliteten i högskolans utbildning och forskning. Av högskolelagen (1992:1434) framgår att staten som huvudman ska anordna högskolor för utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet och forskning och konstnärligt utvecklingsarbete samt annat utvecklingsarbete. Utbildning och forskning förutsätts fungera i ett samspel med varandra. Forskningen ska berika utbildningen och utbildningen är viktig för att den vetenskapliga kunskapen ska nå ut i högskolans omvärld. Målet om samverkan med det omgivande samhället handlar också om forskningens direkta samverkan med näringslivet, inte minst när det gäller den omgivande regionens utveckling. Därtill kommer att regeringen ibland föreslår satsningar på ökat antal högskoleplatser för att mildra effekterna av konjunkturnedgångar.144 Vidare framgår av högskolelagen att verksamheten vid universitet och högskolor ska avpassas så att en hög kvalitet nås. De tillgängliga resurserna ska utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten.145 Av lagen framgår också att universitet och högskolor aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan. Studenterna ska vara representerade när beslut fattas eller beredning sker som har betydelse för utbildningarnas och studenternas situation. I verksamheten ska lärosätena främja en hållbar utveckling och jämställdhet.146 Lärosätena ska i sin verksamhet främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden.147 Ett viktigt led i anpassning till den internationella utvecklingen är reformer i anda med den så kallade Bolognaprocessen. Syftet med processen är att främja rörlighet, anställningsbarhet och konkurrenskraft som utbildningsområde. För att uppnå detta ska akademiska examina och utbildningskvalitet bli jämförbara på ett tydligare sätt . 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation (bet. 2008/09:UbU4, rskr: 2008/09:160) s. 18; prop.2010/11:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 16, s. 69. 1451 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434). 1461 kap. 4 a och 5 §§ högskolelagen (1992:1434). 1471 kap, 5 § 3 stycket, högskolelagen (1992:1434). I takt med den ökande internationaliseringen har regeringen i en strategi angivit mål för att lärosätena ska svara upp mot de utmaningar som globaliseringen innebär i form av ökad internationell studentrörlighet och skärpt konkurrens mellan lärosäten i olika länder. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN nya utbildnings- och examensstruktur innebär bland annat en uppdelning av grundutbildningen i grundnivå och avancerad nivå.148 I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att antar ett samlat mål för utgiftsområdet utbildning och forskning. Detta mål är: Utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt.149 I denna budgetproposition konstateras vidare att högre utbildning av hög kvalitet lägger grunden för framtidens forskning och bidrar till bildning och en välutbildad arbetskraft. Regeringen anser att samverkan mellan lärosäten och profilering är medel för att åstadkomma kvalitet och kraftsamling.150 Profilering och ökad samverkan mellan lärosäten kan enligt regeringens uppfattning öka kvaliteten i den högre utbildningen och forskningen. av kompetens kan stärka utbildnings- och forskningsmiljöerna och öka lärosätenas konkurrenskraft, som resurserna utnyttjas mer effektivt.151 Regeringens mål är också att stärka ställning som forskningsnation och därmed stärka konkurrenskraften i en globaliserad värld för att bidra till ökad hållbar ekonomisk tillväxt och välfärd i Sverige.152 och forskning i högskolan I den samlade organisationen för högskolan ingår utöver universitet och högskolor regeringen/med och andra departement, samt , och några andra myndigheter. Av regeringsformen framgår att regeringen styr riket.153 Regeringen tar initiativ genom propositioner som underställs prövning. Propositionerna innehåller förslag om förändringar i högskolelagen och anslag om årliga resurser till lärosätena och till och andra forskningsfinansierade myndigheter. Regeringen initierar förändringar bland annat genom att tillsätta utredningar med kommittédirektiv och lämna uppdrag till olika myndigheter. 2004/05:162, Ny värld ny högskola (bet. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:160). Ett viktigt motiv för den nya strukturen för grundutbildningen är att skapa en gemensam ram för samverkan mellan lärosäten i . 2011/12:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 16, s. 60. 2008/09:50, s. 53. 2010/11:1, Utgiftsområde 16, s. 75. 2008/09:50, s. 20. 1531 kap. 6§ regeringsformen (1972:152). GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET Inom högskolesektorn är en betydande del av styrningen riksdagsbunden i form av lagstiftning och tilldelning av anslag i statsbudgeten. högskoleförordningen redovisas ibland i propositioner och binds därmed indirekt med . Efter beslut om lagar och anslagstilldelning tilldelar regeringen resurser genom regleringsbrev och förmedlar i förordningar och på annat sätt de intentioner som beslutat utifrån regeringens propositioner. En viktig del av regeringens styrning är regeringens ansvar att svara för dialogen mellan å ena sidan företrädare för , å andra sidan företrädare för universitet och högskolor samt övriga myndigheter. med departementen utgör en viktig del i organisationen med uppgift att bereda regeringsärenden och i övrigt bistå regeringen och statsråden i deras verksamhet. När det gäller högskolan är det som har huvudansvaret. Inom departementet är frågorna fördelade på i huvudsak två enheter: universitets- och högskoleenheten och forskningspolitiska enheten.154 Universitets- och högskoleenheten. ansvarar för områden som rör utbildning på grundnivå och avancerad nivå, forskarutbildning och forskning vid universitet och högskolor. Universitets- och högskoleenheten ansvarar för 34 statliga lärosäten samt stiftelsehögskolorna och , samt för , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret.155 ligger under Landsbygdsdepartementets ansvarsområde. Forskningspolitiska enheten samordnar regeringens forskningspolitik och bereder frågor som rör forskningsråd, myndigheter som bedriver forskning samt forskningsorgan som inte ingår i universitet och högskolor. som rör forskningssamarbetet inom EU. Myndigheter under enheten är bland annat Vetenskapsrådet.156 Högskolefrågor har koppling till flera andra departementsområden, exempelvis tillväxt- och innovationspolitik respektive utbildning för legitimationsyrken inom hälso- och sjukvårdssektorn. Detta ställer krav på samverkan mellan och andra departement. 154Det finns beröringspunkter med andra enheter inom såsom enheten för studiefinansiering och gymnasie- och vuxenutbildningsenheten. Förordning (1996:1515) med instruktion för . 155Före högskolereform fanns ett mellanled mellan lärosätena och i form av Universitets- och högskoleämbetet, UHÄ. Utifrån anslagsframställningar från lärosätena beredde UHÄ regeringens beslut om resurser, tjänster och inriktning av högskolans verksamhet. 156Förordning (2009:1024) med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN I bedrivs undervisning och forskning vid universitet och högskolor.157 Lärosätena är myndigheter eller stiftelsehögskolor som bedriver verksamhet med varierande inriktning och under skiftande förutsättningar. Inom de ramar som riksdag och regeringen beslutat ankommer det på lärosätena att genomföra verksamheten och att besluta om bland annat den egna organisationen, principerna för intern fördelning av resurser, den årliga internbudgeten inklusive uppföljningen av denna, utbildningsutbudet inklusive dimensionering av kurser och program, inriktning och prioritering av resurser för forskning samt lokalförsörjning och anskaffning av anläggningstillgångar. Vid sidan av högskolelagen och tillämpliga delar av myndighetsförordningen gäller högskoleförordningen för lärosätena. Den motsvarar i sak andra statliga myndigheters instruktion.158 Syftet med högskolereform var bland annat att möjliggöra ett mer decentraliserat beslutsfattande inom högskolan, som regering och riksdag behöll kontroll över finansieringen. Reformen fokuserade på studenternas rätt att fritt välja vad de vill läsa och lärosätenas frihet att utforma utbildningen för att nå de av och regeringen satta målen. 2009/10:149 lade regeringen förslag med syfte att ytterligare öka lärosätenas självbestämmande över sin verksamhet. Regeringen betonade i propositionen att det måste finnas en balans mellan lärosätenas självbestämmande och statsmakternas behov av styrning och kontroll för att lärosätena ska kunna uppfylla sina uppdrag på bästa sätt.159 De förändringar som trätt i kraft innebär ett ökat självbestämmande för lärosätena vad gäller organisation och tjänstestruktur, inklusive regler och rutiner för den akademiska personalen. 157År 2008 fanns det sammantaget 60 självständiga enheter (universitet, högskolor och enskilda utbildningsanordnare) som anordnade akademisk utbildning. Av dessa var 14 statliga universitet och 23 statliga högskolor (inklusive Försvarshögskolan). Vidare fanns tre lärosäten med enskild huvudman som hade rätt att utfärda examina på forskarnivå (, och i ). Det fanns nio högskolor med enskild huvudman (så kallade enskilda utbildningsanordnare) som hade tillstånd att utfärda examina på grundnivå och avancerad nivå samt ett antal utbildningsanordnare med tillstånd enbart för psykoterapeutexamen. finns det 34 statliga universitet och högskolor, tre stiftelsehögskolor samt ett antal övriga enskilda utbildningsanordnare. 158Enligt 1 kap. 5 § högskoleförordningen (1993:100) ska följande paragrafer i myndighetsförordningen (2007:515) inte tillämpas på högskolorna: 2 § om myndighetens ledning, 4 § om ledningens ansvar, 5 § om delegering, 918 §§ om enrådighetsmyndigheter, styrelsemyndigheter och nämndmyndigheter, samt 2224 §§ om anställningar och uppdrag. 2009/10:149 En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor, s.26. GRANSKAR: STATENS ROLL I UTBILDNINGSSYSTEMET och är myndigheter under med uppgifter som på olika sätt berör verksamheten inom lärosätena. Därtill finns andra myndigheter under såsom Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet med uppgifter som rör högskolan. Det finns forskningsfinansierade myndigheter också under andra departement såsom för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) som är en myndighet under och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) som är en myndighet under . för innovationssystem () har betydelse för högskolan genom att det finansierar så kallad behovsmotiverad forskning och främjar samarbete mellan företag, högskolor och universitet, forskningsinstitut och andra organisationer i innovationssystemet. är en myndighet under . ansvarar för frågor som rör universitet och högskolor. Uppdraget rör både utbildning och forskning i högskolan, även om tyngdpunkten ligger på frågor om utbildningen. Myndighetens uppgifter kan indelas i fem huvudkategorier: tillsyn över verksamheten vid universitet och högskolor kvalitetssäkring i den högre utbildningen statistik, utredning och analys av högskolans verksamhet bedömning av utländska utbildningar information om högskoleutbildning. Myndigheten leds av universitetskanslern. Vid myndigheten finns ett insynsråd. Som en del av sitt uppdrag publicerar en rapport över högskolesektorn samt en rad statistiska analyser. Vidare ska enligt sin instruktion svara för kvalitetssäkring av högskoleutbildning inklusive utbildning på forskarnivå, och för prövning av tillstånd att utfärda examina inklusive på forskarnivå.160 beslutade regeringen om direktiv till en utredare att lämna förslag om effektiv myndighetsstruktur i fråga om , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet. I direktivet ingår att uppgifter ska renodlas så att verkets huvuduppgifter blir att svara för kvalitetssäkring och tillsyn.161 160Förordning (2007:1293) med instruktion för . har också särskilda uppdrag från regeringen angående internationella samarbeten och exempelvis uppföljning av jämställdheten vid universitet och högskolor. 161Dir 2011:52, En effektiv myndighetsstruktur i fråga om , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet. ATT STYRA SJÄLVSTÄNDIGA LÄROSÄTEN har som huvuduppgift att fördela medel till grundforskning och att stödja forskningens infrastrukturer.162 Till stor del består arbete av att bereda och granska ansökningar om forskningsbidrag. Granskningen sker genom kollegial granskning (peer review) som organiseras i så kallade beredningsgrupper. Gruppernas omdömen sammanställs i beslutsunderlag för ställningstaganden hos ämnesråd och kommittéer.163 Nästan en fjärdedel av forskningsbidragen till högskolan fördelas via . Merparten av de beviljade medlen ges till forskningsprojekt där forskare själva valt forskningsområde. gör även riktade utlysningar, exempelvis satsningar på forskning inom demokrati och offentlig förvaltning samt etikfrågor.164 ska också genomföra forskningspolitiska analyser, ge råd till regeringen i dessa frågor samt förse med underlag i statistiska och bibliometriska frågor. leds av en styrelse med generaldirektören som myndighetschef. I myndighetens instruktion anges att det ska finnas tre ämnesråd, ett råd för forskningens infrastrukturer samt två kommittéer. Såväl sex av ledamöterna i som flertalet av ledamöterna i ämnesråden utses enligt förordningen om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd.165 I övrigt är det regeringen som utser ledamöter i myndighetens styrelse samt som utser ledamöter i rådet för forskningens infrastrukturer och i de två kommittéerna.166