prop · H0031d17 · 2012-09-20 00:00:00 — 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................................... En värld i förändring............................................................................. Sammanfattning av prioriteringar biståndsbudget............. Strategisk styrning ger genomslag för regeringens politik................. Stärkt transparens för ökat ansvarsutkrävande ................................... Renare roller i och tydligare uppgifter för biståndsförvaltningen ..... En tydligare biståndspolitisk inriktning .............................................. Ett resultatfokuserat bilateralt bistånd................................................ Ett resultatfokuserat multilateralt bistånd .......................................... Ett resultatfokuserat EU-bistånd......................................................... Ny anslagspoststruktur för transparens och ökad tydlighet.............. 3.6.1Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Styrelsen för 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete.................. 3.7.61:6 Avveckling av internationellt Strategier för reformsamarbete i ger tydligare styrning .. 2:1 Reformsamarbete i ....................................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.1 Biståndsram, utgifter inom andra utgiftsområden och biståndsanslag ....... Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 ...................................................... Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 20132016. Tabell 2.4 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom området Internationellt utvecklingssamarbete..... Tabell 3.2 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete............................................................. Tabell 3.3 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom UD m.fl.32 Tabell 3.4 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 2010-2013 .. Tabell 3.5 Anslagsutveckling för 1:1 Biståndsverksamhet ............................................ Tabell 3.6 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för 1:1 Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Biståndsverksamhet ......... Tabell 3.8 Anslagsutveckling för 1:2 Styrelsen för internationellt Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Styrelsen för internationellt Tabell 3.10 Anslagsutveckling för 1:3 ................................. Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Nordiska Afrikainstitutet52 Tabell 3.12 Anslagsutveckling för 1:4 .............................. Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.14 Anslagsutveckling för 1:5 : Internationellt Tabell 3.15 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:5 : Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 : Tabell 3.17 Anslagsutveckling för 1:6 Avveckling av Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Avveckling av Institutet för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete ................................... Utgiftsutveckling inom område Reformsamarbete i ................ Anslagsutveckling för 2:1 Reformsamarbete i .......................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för 2:1 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 2:1 Reformsamarbete i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1 Förslag till riksdagsbeslut beräknad bruttonationalinkomst (BNI) (avsnitt 2.1), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 52 20142023 (avsnitt 3.7.1), 3.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 3.7.1), 4.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för de lån som Europeiska investeringsbanken lämnar inom ramen för IV Bis och som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst (avsnitt 3.7.1), 5.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst intill ett belopp av (avsnitt 3.7.1), 6.godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Afrikanska (AfDB) som innebär att under 20132020 till AfDB ska inbetala och bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier till AfDB som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 971 040 000 Units of Account (UA), (avsnitt 3.7.1), 7.bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott till det statligt ägda bolaget på högst (avsnitt 3.7.1), 8.bemyndigar regeringen att för anslaget 2:1 Reformsamarbete i besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2014 2019 (avsnitt 4.7.1), 9.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, vad gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 10.bemyndigar att för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142016 (avsnitt 3.7.5), 11.för anvisar ett ramanslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt följande uppställning: 1:2 (Sida) 1:6 Avveckling av internationellt 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd underindelas i Internationellt utvecklings samarbete och Reformsamarbete i . Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår därmed till . Regeringen föreslår att biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad bruttonationalinkomst (BNI). I den svenska biståndsramen ingår endast kostnader som klassificeras som bistånd (Official Development Assistance, ) i enlighet med den definition som används av och utvecklings () biståndskommitté (DAC). Majoriteten av kostnaderna återfinns under anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd men även inom andra delar av statens budget finns kostnader som klassificeras som bistånd. Även dessa ingår i biståndsramen. I utgiftsområde 7 ingår dessutom för garantiavgifter avseende Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån och som avser förvaltnings kostnader för samarbete inom som inte klassificeras som bistånd. Dessa kostnader ingår inte i biståndsramen. Kostnader inom andra utgiftsområde som ingår i biståndsramen Nedan följer en beskrivning av de kostnader som ingår i biståndsramen men som återfinns under andra utgiftsområden. Dessa kostnader uppgår 2013 till . Det är en ökning med jämfört med föregående år. Kostnader inom andra utgiftsområden som andel av biståndsramen uppgår jämfört 2012. Från biståndsramen har avräknats planerade bilaterala skuldavskrivningar för de fattigaste och mest skuldtyngda länderna som baseras på multilaterala överenskommelser och där bilaterala avtal om avskrivningar undertecknats av båda parter. finns inga planerade bilaterala skuldavskrivningar. Kostnader för mottagande av asylsökande m.m. Kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer i ingår som en del av den svenska biståndsramen. ska i enlighet med /DAC:s riktlinjer såväl kunna hjälpa en 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 person i behov av skydd i ett flyktingläger i t.ex. , som bekosta omhändertagandet av en flykting han eller hon befinner sig i . 2013 beräknas kostnaden för asylsökande från låg- och medelinkomst länder som räknas in i biståndsramen uppgå till , vilket motsvarar av det totala biståndet. Antalet asylsökande 2013 bedöms öka med en tredjedel jämfört med . Ökningen fördelas mellan sökande från flera länder, bl.a. och , men ökningen av sökande från bedöms bli störst. har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun, om uppehållstillstånd har beviljats, alternativt lämnar landet vid avslagsbeslut. Fram till dess att personen lämnat mottagandet, t.ex. genom bosättning i en kommun eller återvändande till hemlandet, omfattas han eller hon av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Vissa insatser inom mottagandet av asylsökande åligger kommuner och landsting. Det rör sig i första hand om skolgång, omsorg och hälso- och sjukvård. ansvarar för att ordna boende för de asylsökande som inte ordnar boende på egen hand. Vidare prövar behovet av dagersättning och särskilt bidrag till den asylsökande. Därutöver ansvarar för att erbjuda den asylsökande s.k. organiserad sysselsättning samt att bistå vid bosättning eller återvändande. I biståndsramen inkluderas kostnader för denna verksamhet , dvs. exempelvis kostnader för personal och lokaler, dagersättning till sökande, ersättningar till kommuner (främst för skolgång) och landsting (främst hälso- och sjukvård) m.m. För att beräkna kostnaden som ska ingå i biståndsramen görs först en bedömning av hur många personer som kommer att söka asyl i samt en beräkning av hur stor andel av dessa som antas komma från låg- och medelinkomstländer enligt /DAC:s klassificering. I normalfallet är det av det totala antalet asylsökande i . Därefter räknas den genomsnittliga vistelsetiden i mottagande fram för dessa personer. I beräkningarna ingår tiden från ansökan till bosättning efter beslut om uppehållstillstånd eller till slutligt beslut om avvisning eller utvisning men endast kostnader för det första årets vistelse i klassificeras som bistånd. Vistelsetiden uppgår därför maximalt till i dessa beräkningar. Summan dygn för asylsökande personer multipliceras sedan med kostnaden per person och dygn i mottagandet. Beräkningarna bygger på en prognos om 41 000 asylsökande, varav antas komma från låg- och medelinkomstländer. Den genomsnittliga dygnskostnaden uppskattas till per person och genomsnittligt antal dygn per person prognostiseras till 280. Kostnader för självmant återvändande för personer vars asylansökningar avslås ingår också i det belopp som klassificeras som bistånd, liksom kostnader för mottagandet av personer som vidarebosätts i och deras resor till . Kostnaderna för självmant återvändande beräknas uppgå till och kostnader för vidarebosättning till . I biståndsramen ingår även kostnader för det svenska bidraget till den del av Europeiska unionens (EU) gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget. uppgår dessa kostnader till , vilket motsvarar del av de faktiska kostnaderna för biståndet inom den totala EU-budgeten 2011. EU bedriver utvecklingssamarbete med nästan alla låg- och medelinkomstländer och inom ett stort antal sektorer. Utöver de geografiska biståndsprogrammen har EU även tematiska biståndsprogram och instrument t.ex. instrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. I ministerrådets arbetsgrupper utarbetas förslag till EU:s gemensamma utvecklings politik. är även med och påverkar utformningen av EU:s bistånd i genomförandekommittéerna, expertgrupper och via ambassaderna i fält. /DAC:s riktlinjer lägger fast ett antal principer för vad som kan räknas som förvaltningsresurser för policyarbete och genomförande av bistånd. /omfattar lönekostnader för personal med biståndsrelaterat arbete vid huvudkontor och vid utlandsmyndigheter samt drift av berörda myndigheter, inklusive kostnader för lokaler, it, fordon, m.m. De kostnader om som ingår i biståndsramen 2013 utgörs av faktiska utfall för dessa verksamheter. I budgetpropositionen aviserade regeringen att en översyn skulle äga rum av modellen för att beräkna utrikesförvaltningens biståndsfinansierade förvaltningskostnader och att det därefter kunde bli aktuellt att förfina modellen. Översynen, som genomfördes , rekommenderade bl.a. att kostnads beräkningen bör utgå från en faktisk analys av tidsåtgång på varje utlandsmyndighet samt att vissa hyreskostnader bör exkluderas. Mot bakgrund av översynens rekommendationer har en ny modell tagits fram för att beräkna vilka kostnader som ska ingå i biståndsramen 2013. Skillnaden mot tidigare modell är att det görs en individuell bedömning, som grundar sig på en systematisk uppföljning av verksamheten, av omfattningen av den biståndspolitiska verksamheten för varje utlandsmyndighet och UD-enhet. Vidare har en grundlig genomgång gjorts av kostnader för det gemensamma verksamhetsstödet och en ny beräkningsgrund har tagits fram. Hyreskostnader som inte uppfyller /DAC:s kriterier har exkluderats. Sammantaget innebär förändringarna en tydligare anpassning till /DAC:s riktlinjer och att kostnaderna för den biståndspolitiska verksamheten avspeglas tydligare. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) disponerar ca för sin internationella biståndsverksamhet, som inkluderas i biståndsramen. Vidare ingår bidrag till Världssjöuniversitetet (WMU) om ca inom utgiftsområde 22 och bidrag till demokrati insatser i och om ca inom utgiftsområde 5. I biståndsramen inkluderas även den del av bidrag till vissa FN-organs reguljära budget som belastar anslag inom andra utgiftsområden men som klassificeras som bistånd. Dessa FN-organ är: FAO, , UNPKO, , , , , UPU, WHO, WMO, , och . De kostnader om som ingår i biståndsramen 2013 utgörs av 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 faktiskt utbetalt belopp 2011 till dessa FN- organisationer, vilket innebär eftersläpning mellan faktiskt utfall och de kostnader som ingår i biståndsramen. I biståndsramen ingår också en andel av reguljära bidrag till , som har inkluderats på /DAC:s lista över multilaterala biståndsorganisationer. /DAC klassificerar av verksamhet som bistånd och motsvarande andel av det svenska bidraget, ca 2013, inkluderas därför i biståndsramen. fördelas stipendiemedel till universitet och högskolor avseende stipendier för särskilt kvalificerade studieavgiftsskyldiga studenter. Stipendiemedel som avser studenter från länder som enligt /DAC klassificeras som mottagarländer för bistånd inkluderas i biståndsramen, i enlighet med /DAC:s riktlinjer. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.1 Biståndsram, utgifter inom andra utgiftsområden och biståndsanslag Kostnader inom andra utgiftsområden Biståndsdelen av Internationellt utvecklings- samarbete och Reformsamarbete i Östeuropa1 Biståndsram i procent av beräknad BNI 1 Inklusive tilläggsbudgetar till statsbudgeten 2011 och förslag till tilläggsbudget i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 Totalt för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2010 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 2.4 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats, andel av bruttonationalinkomsten (BNI), som beslutar om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen används den vid budgeteringstillfället senast tillgängliga BNI-prognosen. rapporteras det totala svenska biståndet efter avslutat budgetår till /DAC (som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas bistånds statistik). Vid rapporteringstillfället används den senast tillgängliga BNI-uppgiften från rapporteringen avser, vilket kan bidra till att det uppstår en skillnad i procentandel av BNI mellan den prognosbaserade budgeten och den rapporterade officiella statistiken. Skillnader mellan budgeterat utvecklingssamarbete och utfall kan också bero på att bidrag till de multilaterala finansieringsinstitutionerna rapporteras i sin helhet till /DAC det år skuldsedeln läggs, medan bidraget i statens budget i stället fördelas , i den takt utbetalningar görs. För de bilaterala skuldavskrivningarna kan det belopp som ingår i biståndsramen vara i otakt med de faktiskt genomförda bilaterala skuld avskrivningarna som rapporteras till /DAC. Detta beror på att utgifterna budgeteras efter planerade, snarare än genomförda, skuldavskrivningar. Även kostnaderna för EU-biståndet, som ingår i biståndsramen, som grundar sig på faktiskt utfall , kan skilja sig mot det faktiska utfallet , vilket är den summa som rapporteras till /DAC. I rapporteringen ingår samtliga utgifter (se tabell 2.1) som kan klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. Se årsredovisning för staten 2011 för rapporterat utfall för biståndet 20022011. Under Internationellt utvecklingssamarbete finns sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för (Sida), (), (FBA), anslag för internationellt utvecklingssamarbete samt anslaget för avveckling av internationellt utvecklingssamarbete (SADEV). Insatser inom området Internationellt utvecklingssamarbete finansieras framför allt från biståndsramen. De delar som inte finansieras från biståndsramen är förvaltningskostnader för samarbete inom samt garantiavgifter, avseende Nordiska investeringsbankens miljö investeringslån, som inte klassificeras som bistånd. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom området Internationellt utvecklingssamarbete 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Målet för Internationellt utvecklingssamarbete är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnads villkor. Resultat av utvecklingssamarbetet kan sällan redovisas efter bara . har regeringen därför valt att lämna en särskild resultatskrivelse till om ett inom biståndet prioriterat tematiskt område. På så sätt har en mer långsiktig och fokuserad redovisning kunnat ges. Regeringen lämnar därför ingen särskild resultatredovisning i denna proposition utan begränsar redovisningen till en analys och bedömning samt lärdomar som dragits i Sidas, EU:s samt några utvalda organisationers resultatredovisning i skrivelsen om biståndet resultat tema demokrati och mänskliga rättigheter (skr. 2011/2012:164) som regeringen lämnade till . Förra årets resultatskrivelse behandlade biståndets resultat inom området jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingssamarbetet. resultatskrivelse redovisade biståndets resultat på miljö- och klimatområdet. Årets skrivelse är fokuserad på demokrati och mänskliga rättigheter, den sista av de tre tematiska prioriteringar för biståndet som regeringen fastställde i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1). I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) bekräftade regeringen att prioriteringarna ligger fast. Nedan sammanfattas skrivelsens lärdomar och slutsatser vad gäller bistånd för demokrati och mänskliga rättigheter. En mer övergripande och framåtblickande diskussion generellt kring resultatuppföljning och utvärdering av det svenska biståndet återfinns i avsnitt 3.5.4. I skrivelsen framkommer flera gemensamma slutsatser när det gäller utmaningar och framsteg för det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet inom området demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter, som ökat kraftigt. Ökningen har skett i såväl andel av det bilaterala biståndet genom Sida, från till , som i faktiska tal, från 2,2 miljarder Några av slutsatserna i skrivelsen kan framstå som självklara, men är alltjämt viktiga att beakta för fortsatta utvecklingssamarbete inom området. De flesta är relevanta inte bara för insatser för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter utan för utvecklings samarbetet i allmänhet. Några av de mest centrala slutsatserna regeringen kan dra av resultatredovisningen är följande: 1)Regeringens ambitionsökning och inriktning inom området demokrati och mänskliga rättigheter har fått genomslag. Huvudsektorn Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet har ökat både som andel av det totala biståndet och i faktiska tal. 2)EU:s och multilaterala organisationers verksamhet inom området demokrati och mänskliga rättigheter främjar på olika sätt de målsättningar och perspektiv som framhålls i den svenska policyn för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. Det finns dock en outnyttjad potential som bättre bör kunna tas till vara. bör, efter en bedömning av EU:s och respektive multilateral organisations styrkor och svagheter mer systematiskt och strategiskt bedriva och följa upp påverkansarbete gällande frågor om demokrati och mänskliga rättigheter i berörda rådsarbetsbetsgrupper, styrelser och andra styrorgan. 3)Regeringens bedömning är att demokratiutveckling tar tid, eftersom den bygger på att människors kunskap, värderingar, attityder och beteende ändrats. Även om förändringarna har byggts upp gradvis tenderar de mest dramatiska förändringarna att komma snabbt, och i samband med en ny regims tillträde. För att nå goda resultat krävs därför såväl ett långsiktigt hållbart engagemang och långsiktig utvärdering, som beredskap för skyndsamma och flexibla insatser. 4)Maktanalyser är av stort värde för ökad kunskap om ekonomiska, sociala och etniska maktrelationer i ett visst samhälle och för ökad effektivitet i biståndet för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. Makt analyser bör användas mer konsekvent som utgångspunkt för biståndets utformning i allmänhet och i biståndet för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter i synnerhet. 5) För att åstadkomma bästa möjliga resultat ska fatta strategiska beslut om vilken typ av bistånd för demokrati och mänskliga rättigheter som är lämpligast i varje enskilt fall. Svenskt bistånd för demokrati och mänskliga rättigheter ska inte endast omfatta god samhällsstyrning och förvaltningsstöd, utan ha en tydlig politisk dimension och omfatta alla de tre fokusområden som regeringen slagit fast i policyn för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. Biståndet för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter ska därför bl.a. inkludera politiska partier och pluralistiska partiväsenden på demokratisk grund, fria och oberoende medier, jämlik tillgång till rättvisa, aktörer i det civila samhället som verkar för demokrati samt stöd till hela valcykeln för att säkra mäns och kvinnors möjlighet att utöva politiskt deltagande. 6)Biståndet för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter måste, liksom annat bistånd, anpassas till den lokala kontexten. Modeller och insatser utan förankring i lokala förhållanden, strukturer och processer fungerar sällan. Stöd till demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter ställer ofta stora krav på flexibilitet och snabbhet. Det är särskilt viktigt i framväxande demokratier och i stater som kommer att inleda en demokratisering. 7)Vertikalt och horisontellt ansvarsutkrävande är centralt. Hela kedjan av mekanismer för ansvarsutkrävande bör stödjas.