prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — Regeringen ställde sig dock frågande till det europeiska mervärdet av programdelen som rör mikrofinansiering och socialt entreprenörskap. Överläggning hölls med arbetsmarknadsutskottet . 24.3.2Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (20142020) Europeiska globaliseringsfonden har funnits och syftar till att bidra till en anpassning till globaliseringens effekter genom att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som sagts upp till följd av förändrade föreslog kommissionen att förlänga fonden då den nuvarande löper ut sista . I kommissionens förslag ingick bl.a. att utvidga fondens tillämpnings- område till plötsliga kriser som har en allvarlig effekt på arbets- marknaden och att utöka målgruppen till jordbrukare som drabbas av Kommissionen föreslog även en differentierad med- finansiering från fonden, på så sätt att medlemsstater där det fanns regioner med BNP som är lägre än av EU-snittet skulle kunna få en högre medfinansieringsgrad från fonden än övriga medlemsstater. Regeringens övergripande uppfattning var att Europeiska globaliseringsfonden inte borde förlängas i nästa fleråriga budgetram, då fonden saknade europeiskt mervärde. Om fonden skulle förlängas i nästa fleråriga budgetram, ansåg regeringen att fonden borde ha ett restriktivt regelverk. därför att en eventuell framtida fond borde fokusera på kärnuppgiften att bidra till en anpassning till globaliseringens effekter. överlade med arbetsmarknadsutskottet , och fick då stöd. 2011/12:105 Förhandling i rådet inleds . 25 Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor Arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området för sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagares levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Samarbetet inom socialpolitikens område sker inom ramen för den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social delaktighet. Samarbetet har som övergripande syfte att öka den sociala sammanhållningen inom EU med utgångspunkt i mål för fattigdomsbekämpning, för arbetet med att skapa hållbara och adekvata pensionssystem och för ökad tillgång till hälso- och sjukvård och äldreomsorg. 25.1Förslag till ändrat direktiv om elektromagnetiska fält i arbetslivet Kommissionen kom med ett förslag till gränsvärden för yrkesmässig exponering för elektromagnetiska fält för frekvenser mellan till 300 GHz. Gränsvärdena avser att skydda mot säkerställda akuta negativa hälsoeffekter . Direktivet är ett minimidirektiv och innehåller regler om arbetsgivarens skyldighet att kartlägga arbetstagarnas exponering, göra en riskbedömning och vidta åtgärder för att minimera arbetstagarnas exponering för elektromagnetiska fält samt regler om information och utbildning av arbetstagare, arbetstagarnas medverkan, sanktioner och om när hälsokontroller ska göras tillgängliga (se faktapromemoria 2010/11:FPM132). delade kommissionens bedömning att det fanns behov av ändringar. hade som utgångspunkt att alla arbetstagare skulle ges samma skydd samt att eventuella undantag från direktivet borde grundas på en konkret konsekvensbedömning. såg det som viktigt att direktivet formulerades på ett lättbegripligt och tekniskt korrekt sätt. På presenterades en lägesrapport. Regeringen höll överläggningar med och med arbetsmarknadsutskottet samt informerade utskottet om frågan . Förslag till ändrat mammaledighetsdirektiv I kommissionens förslag om ett ändrat mammaledighets- direktiv föreslogs en utökad barnledighet för mamman från 14 till 18 veckor, varav efter förlossningen ska vara obligatoriska. Kommissionen föreslår vidare att kvinnor ska ha rätt till av lönen vid barnledighet, men gav medlemsstaterna en möjlighet att sätta ett tak som motsvarar sjukersättningen. Även skyddet mot uppsägning och rätten att få tillbaka samma arbete eller ett arbete med motsvarande Skr. 2011/12:105 villkor efter mammaledigheten föreslogs bli starkare (se fakta- promemoria 2008/09:FPM30). inställning i förhandlingarna var att länder med omfattande och väl fungerande system för föräldraledighet och föräldraförsäkring skulle kunna behålla dessa samt att den obligatoriska ledigheten inte borde förlängas. Förhandlingarna i rådet har fortsatt . Flertalet medlemsstater, inkl. , hade stora problem med flera av de ändringsförslag som föreslog, t.ex. när det gällde förslaget om ersättning motsvarande full lön under mammaledigheten. På grund av detta kunde rådet inte enas om en gemensam ståndpunkt. På och presenterades framstegsrapporter. Frågan diskuterades också på det informella jämställdhetsministermötet i . Samråd har skett med . informerades , och socialförsäkringsutskottet informerades . har gett regeringen tillkänna att det krävs nya politiska initiativ för att säkerställa utstationeringsdirektivets karaktär av minimidirektiv så att likabehandling av arbetstagare kan garanteras. antog kommissionen ett meddelande med tolv nyckelåtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden (KOM(2011) 206), se avsnitt 26.1. Nyckelåtgärderna, varav en rör utstationering av arbetstagare, ska följas upp i form av lagstiftningsförslag och förväntas därefter förhandlas och beslutas av EU:s institutioner senast före utgången av 2012. Kommissionen planerar att lägga lagstiftningsförslag om utstationering av arbetstagare . 25.4Sociala dimensionen i 2020-strategin Regeringen presenterade i sitt nationella reformprogram ett nationellt mål för ökad social delaktighet och minskat utanförskap som innebar att öka den sociala delaktigheten genom att minska andelen kvinnor och män som är utanför arbetskraften (utom heltidsstuderande), långtidsarbetslösa eller långtidssjukskrivna till väl 2020. Rådsslutsatser om genomförandet av sysselsättnings- och socialpolitiska åtgärder inom ramen för 2020-strategin beslutades på EPSCO . Rådsslutsatserna byggde bl.a. på en analys av den sociala dimensionen av strategin som genomförts av trygghet. arrangerades det första årliga mötet för att följa upp arbetet med målsättningen om att minska fattigdom och socialt utanförskap i . I hölls den s.k. Annual Conventions of Platform against Poverty and Social Exclusion. Europeiskt år för aktivt åldrande beslutade och rådet om att utse till Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna. Syftet med temaåret var att främja vitalitet och värdighet hos alla äldre. Målen var att uppmärksamma allmänheten på värdet av aktivt åldrande, väcka debatt, utbyta information och erfarenheter, skapa förutsättningar för åtaganden och konkreta handlingar och arbeta för att nå konkreta mål för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna samt att motverka diskriminering. För att nå dessa mål skulle åtgärder som bl.a. konferenser, informationskampanjer, utbyte av information och god praxis/erfarenheter och forskningsstöd genomföras. Många av unionens fonder, program och handlingsplaner t.ex. ESF, och sjunde ramprogrammet för forskning, omfattade åtgärder som skulle främja ett aktivt åldrande. För att genomföra det europeiska året gav regeringen i uppdrag att genomföra deltagande. Regeringen informerade socialutskottet och samråd hölls med . Kommissionen presenterade ett meddelande om en ny funktionshinderstrategi som ska löpa . fick information om den nya strategin genom faktapromemorian 2010/11:FPM45. Strategin skulle genomföras i nära samverkan mellan EU och medlemsstaterna. Strategin tog sin utgångspunkt i EU:s beslut att ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. överlade regeringen om strategin med socialutskottet och informerades socialutskottet om slutsatserna. skedde samråd med . 25.7Samordning av de sociala trygghetssystemen började förordningen om samordning av de sociala trygghetssystemen att tillämpas av medlemsstaterna. Avsikten var att även EES länderna och skulle kunna sluta avtal om att tillämpa den nya förordningen , några avtal har ännu inte kommit till stånd. En del ändringsbehov i förordningen hade uppmärksammats, dels för att anpassa förordningen till ändringar i medlemsstaternas lagstiftning om social trygghet, dels till andra förändringar på det sociala området som påverkar samordningen av de sociala trygghetssystemen. Kommissionen lade fram ett förslag till sådana ändringar. Förslaget till allmän inriktning antogs vid . informerades genom faktapromemoria 2010/11:FPM66. Överläggningar skedde med socialförsäkringsutskottet , juni och Skr. 2011/12:105 november. Samråd med hölls . Demografiska utmaningar och familjepolitik har varit gemensam prioritering för de ungerska och polska ordförandeskapen. antog två rådsslutsatser på temat. antogs slutsatser kring möjligheterna att förena arbetsliv med familjeliv. Slutsatserna pekade ut arbetet med att ta bort hinder för att förena arbetsliv och familjeliv som en förutsättning för att familjer ska kunna realisera önskningar om barn och staterna därmed tackla demografifrågan. informerades och samråd med hölls också . De slutsatser som antogs betonade vikten av bättre samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionens samordnande roll samt att de demografiska utmaningarna förtydligades i arbetet på nationell och EU-nivå. informerades om rådsslutsatserna och samråd med hölls samma månad. 26 Jämställdhet och arbetet mot diskriminering Jämställdhetsarbetet på EU-nivå omfattar dels strategiskt arbete för att aktivt främja jämställdhet och dels att ytterligare stärka arbetet med jämställdhetsintegrering i alla relevanta områden och processer. har arbetat aktivt med att integrera jämställdhet i 2020-strategin och särskilt i riktlinjer som rör sysselsättning. EU:s arbete mot diskriminering syftar till att säkerställa en gemensam miniminivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. har medverkat till antagandet av rådsslutsatser om en EU-ram för nationella strategier för integrering av romer . 26.1.1 En europeisk jämställdhetspakt 20112020 En ny jämställdhetspakt antogs på rådsmötet som innebär ett åtagande för medlemsstaterna att stärka jämställdhetsaspekten i EU-sam- efter antagandet av den första europeiska jämställdhets- pakten krävdes nya impulser, särskilt för att bekräfta och stödja den nära kopplingen mellan kommissionens Strategi för jämställdhet 20102015 Pakten lyfte bl.a. fram vikten av att minska klyftorna mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden, förbättra tillgången till barnomsorg och bekämpa alla former av våld mot Skr. 2011/12:105 kvinnor. Pakten behandlades i . gör en granskning av hur EU:s medlemsstater och institutioner genomför sina åtaganden enligt för jämställdhet som antogs i , den så kallande Pekingplattformen. Rådet antog slutsatser inom området att förena arbete, familje- och privatliv. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet hölls och samråd med . Sedan det europeiska jämställdhetsinstitutet öppnade , har all personal rekryterats och institutet har formaliserat sitt arbete. ingår i styrelsen för en andra period 20102013. ska ge tekniskt stöd till EU:s institutioner och medlemsstater i syfte att bekämpa könsdiskriminering och främja jämställdhet på gemenskapens alla områden. presenterade institutet, som ett stöd till EU:s ordförandeskap, den första rapporten inom arbetet med uppföljningen av Pekingplattformen. organiserade institutet en konferens om erfarenhetsutbyte av utbildning inom jämställdhetsintegrering. Arbete pågick också med att utveckla ett jämställdhetsindex. Syftet var att utvärdera framsteg på jämställdhetsområdet i EU:s medlemsstater. I ett förslag om att motverka diskriminering utanför arbetslivet har välkomnat förslaget och verkat för ett antagande av ett direktiv som säkerställer samma nivå av skydd mot diskriminering inom EU oavsett diskrimineringsgrund (se faktapromemoria 2007/08:FPM127). och har arbetat vidare med förslaget. valde att fördjupa sig i frågan om skäliga stöd- och anpassningsåtgärder för personer med funktionsnedsättning. Under ordförandeskap diskuterades frågan om diskriminering på grund av ålder. Ett flertal frågeställningar återstod att lösa och några medlemsstater var emot förslaget. Det krävdes enhällighet i rådet för att direktivet skulle antas. Vid presenterades därför en lägesrapport. Samråd med ägde rum . Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum och i . Arbetet avseende romers situation antog med stor majoritet en resolution om en EU-strategi för romers integrering. Kommissionen presenterade ett meddelande om en EU-ram för nationella strategier för integrering av romer . I meddelandet uppmanade kommissionen medlemsstaterna att till december anta eller utveckla redan befintliga nationella strategier för romers integrering på grundval av den romska befolkningens storlek i landet i fråga och landets utgångsläge. Regeringen välkomnade kommissionens meddelande. antog rådet slutsatser om EU-ramen. I dessa inbjöds medlemsstaterna att ta fram, uppdatera eller utveckla nationella strategier för integrering av romer eller integrerade politiska åtgärder inom den bredare politiken för social delaktighet för att förbättra romers situation senast före utgången av året. uppmanade medlemsstaterna att skyndsamt genomföra slutsatserna. Romers situation behandlades i rådet för allmänna frågor , i rådet för rättsliga och inrikes frågor samt i rådet för utbildning, ungdom, kultur och idrott . har det femte och sjätte mötet inom ramen för plattformen för romers integrering genomförts. Vidare har för grundläggande rättigheter fortsatt att särskilt fokusera på romers situation. Regeringen var positiv till ökat engagemang från EU för romers integrering. Regeringen framhöll att medlemsstaterna har huvudansvaret för romers integrering men att arbetet även kräver ett aktivt agerande av EU. Regeringen ansåg att en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet med att förbättra romers situation var respekten för mänskliga rättigheter med särskild betoning på principen om icke-diskriminering och jämställdhet. Regeringen ansåg också att romska barns situation särskilt skulle beaktas med utgångspunkt i konventionen om barnets rättigheter inom alla frågor som berör barn. informerades och överläggningar skedde . informerades , utbildningsutskottet samt arbetsmarknadsutskottet . arrangerade i samarbete med kommissionen det femte högnivåmötet om jämlikhet, Equality Summit. Syftet med konferensen var att genom debatt och erfarenhetsutbyte stärka och effektivisera arbetet inom EU mot alla former av diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter för alla inom EU. Temat för årets konferens var främjande jämlikhet på lokal och regional nivå. Initiativet till detta årliga arrangemang togs av kommissionen 2005 som föreslog att ett toppmöte om jämlikhet skulle arrangeras en gång . Equality Summit har tidigare arrangerats av , , och . I samband med årets konferens arrangerade ett informellt Skr. 2011/12:105 ministermöte . Syftet var att utbyta erfarenheter kring De flesta medlemsstaterna, inklusive , representerades på hög tjänstemannanivå. Mötet och konferensen resulterade i en ordförandeskapsdeklaration från polska ordförandeskapet. Folkhälsa respektive hälso- och sjukvård är huvudsakligen nationell kompetens, men det finns ett stort mervärde av att arbeta tillsammans i EU inom dessa områden. har ny gemenskapslagstiftning tillkommit, antogs slutligen patientrörlighetsdirektivet. verkade regeringen aktivt för en trygg och effektiv vård över organisatoriska och geografiska gränser i EU, t.ex. var det svenska engagemanget i e-hälsa fortsatt stort. Vidare fortsatte regeringen sträva efter att EU tar en roll som global aktör på hälsoområdet, t.ex. när det gäller antibiotikaresistens. 27.1.1Hälsosäkerhet, inklusive pandemi hölls uppföljande möten, kopplade till de slutsatser som togs fram om utvärdering av influensapandemin A(H1N1). I synnerhet behandlades frågan om gemensam EU-upphandling av vaccin. Frågan är fortfarande inte utklarad, Fortsatta diskussioner kommer att ske . presenterade kommissionen sitt förslag till en ny rättsakt om unionens hantering av gränsöverskridande hälsohot. Rättsakten avsåg ge den s.k. hälsosäkerhetskommittén en rättslig grund samt ska utvidga dess mandat till alla hälsohot, s.k. all hazard approach. Krav på koordinering av beredskapsfrågor och åtgärder vid kris kommer att ställas på medlemsstaterna. Förhandlingen om rättsakten beräknas ske . Kommissionen publicerade sin aktionsplan mot antimikrobiell resistens. Planen, som omfattar såväl humansidan som det veterinära området, bestod av tolv konkreta insatsområden. Aktionsplanen är tänkt att omsättas i konkreta handlingar. Under det 2012 kommer en konferens att hållas. Aktionsplanen kommer att utgöra en del av denna konferens. I slutsatserna om alkohol och hälsa som antogs av rådet under det svenska ordförandeskapet uppmanas kommissionen att fortsatt stödja medlemsstaterna att förverkliga den gemensamma alkoholstrategin och att överlämna en slutrapport . deltog aktivt i den policykommitté som tillsatts inom kommissionen för erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna för genomförandet av denna strategi. deltog vid det särskilda högnivåmöte som hölls av kommissionen för att få medlemsstaternas förslag till prioriteringar för det fortsatta EU-samarbetet inom alkoholområdet. kommer även att ingå i den särskilda utvärderingsgrupp som får till uppgift att analysera kommissionens slutrapport till ministerrådet. antog för tobaksproduktdirektivet förslag om nya varningstexter på tobaksförpackningar. Kommissionen skickade förslaget för granskning av rådet och (se även avsnitt 28.5). Den snabba ökningen av många nya icke kontrollerade psykoaktiva substanser utgör en växande utmaning för den nuvarande modellen för narkotikakontroll. Arbetet var till stor del inriktat på att komma till rätta med spridningen av dessa nya droger. Systemet för att rapportera fynd av nya droger till Europeiska centret för narkotikakontroll höll på att utvärderas och medlemsstaterna rapporterade om olika lagstiftningar för att hindra spridningen. EU antog en särskild pakt för att bekämpa spridningen. COSI antog en Europeisk pakt mot syntetisk narkotika (on ). Kommissionen lämnade meddelandet Towards a stronger European response to drugs där de presenterade framtida satsningar inom narkotikapolitiken bl.a. en ny och mer effektiv narkotikalagstiftning. 27.1.6Utjämning av skillnader i hälsa Utjämningen av skillnaderna i hälsa i EU var en av de prioriterade frågorna inom hälsoområdet . Rådsslutsatser antogs på . Slutsatserna lyfte hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder som det främsta verktyget för att påverka människors levnadsvanor och därmed minska ojämlikheterna i hälsa. Samråd med skedde , då även socialutskottet informerades. Programmet Hälsa för tillväxt 20142020 Kommissionens lämnade förslag om inrättande av ett program för hälsa och tillväxt, det tredje fleråriga programmet för EU- åtgärder på hälsoområdet för perioden 20142020, KOM(2011) 709 slutlig. De allmänna målen för programmet Hälsa för tillväxt var att stödja samarbete mellan medlemsstaterna för att stimulera innovation inom hälso- och sjukvården, göra hälso- och sjukvårdssystemen hållbarare, förbättra EU-medborgarnas hälsa samt att skydda dem från gränsöverskridande hälsohot. informerades och samråd inför rådsmötet skedde med samma månad. Genom det möjliggörs ett tydligare rättsläge för den gränsöverskridande vården i EU. Det syftar främst till att kodifiera rättspraxis om patienters rätt till ersättning för gränsöverskridande vård i andra EU-länder. Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . Regeringen har av denna anledning påbörjat en översyn av den svenska hanteringen av den gränsöverskridande vården. I enlighet med regeringens strävan att stärka eHälsoarbetet i fortsatte EU att stärka eHälsofrågan under patientrörlighetsdirektivet i form av eHealth Network, som ska arbeta med politiskt strategiska eHälsofrågor. Samarbetet European eHealth Governance Initiative startade och väntas mer konkreta resultat. Det Sverige-ledda epSOS (Services for European Patients) initierade sina första pilotprojekt. Syftet med epSOS är att göra journalinformation tillgänglig i andra medlemsstater samt möjliggöra för europeiska medborgare att hämta ut elektroniska läkemedelsrecept i annat land än bosättningslandet. Läkemedelspakets förslag till rättsakter säkerhetsövervakning och för- falskade läkemedel har redan behandlats av rådet och . Kommissionen antog ändrade förslag om patientinformation. De föreslagna reglerna påverkade två befintliga rättsakter. borgare blir mer och mer intresserade av sin egen hälsa och vill vara del- aktiga i beslut som rör den egna hälsan. Nuvarande regelverk på läke- medelsområdet tar inte detta intresse i beaktande och därför ansåg kommissionen att ny lagstiftning var nödvändig. För att underlätta för Skr. 2011/12:105 patienter föreslogs ett regelverk som gör det möjligt för läkemedelsföre- tag att sprida information om receptbelagda läkemedel till allmänheten. Det föreslagna regelverket innehöll förslag till under vilka omständlig- heter sådan information skulle kunna ges och vilka kanaler som läkemedelsföretagen kan använda för detta syfte. Regelverket innehöll även strikta kriterier för informationens kvalitet. Det befintliga förbudet mot reklam för receptbelagda läkemedel skulle enligt förslaget bestå. I det reviderade förslaget har större patientfokus lagts. Det fördes också in ändrade bestämmelser om säkerhetsövervakning. En automatisk procedur i fall av allvarliga säkerhetsfrågor om läkemedel infördes. Dessutom skulle säkerställas att säkerhetsaspekter inte förbisågs vid de tillfällen då innehavaren av ett godkänt läkemedel själv drar tillbaka ett läkemedel. informerades då även samråd hölls med . ansåg att förslaget var problematiskt i förhållande till svensk grundlag och kunde inte acceptera det. För att kunna gå vidare i delen om säkerhetsövervakning av läkemedel förordade att förslaget delas upp i två delar. Kommissionen visade sig villig till att göra detta. Vikten av en god tillgång till hälso- och sjukvårdspersonal är en aktuell fråga inom EU-samarbetet. I ett meddelande (An Agenda for new skills and jobs: A European contribution towards full employment) som presenterades av kommissionen , var syftet att erbjuda en plattform för samarbete mellan medlemsstaterna. Samarbetet var tänkt att förutse vilka behov som skulle komma att finnas av hälsopersonal och om metoder för planeringen för att kunna fylla det behovet. Direktivet om transparens gäller insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på humanläkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen. Direktivet var föremål för översyn. En öppen konsultation pågick , under vilken medlemsstaterna besvarade en enkät. En sammanställning av svaren visade att medlemsstaterna i stort är nöjda med direktivet. Däremot fanns en öppenhet bland medlemsstaterna när det gällde kortade tidsgränser för prissättning av läkemedel, framför allt generiska läkemedel. Kommissionen väntas presentera ett förslag på reviderat direktiv . 28 Den inre marknadens utveckling EU:s inre marknad utgör en hörnsten i det europeiska samarbetet och är central för att skapa hållbar tillväxt, ökad konkurrenskraft, sysselsättning och välfärd i . Regeringen fäster därför stor vikt vid en modern, effektiv och väl fungerande inre marknad, baserad på fri rörlighet och öppenhet. togs flera steg mot en fördjupning av den inre marknaden och dess roll som motor för tillväxt hamnade alltmer i fokus till följd av den ekonomiska krisen. Kommissionen framhöll i en handlingsplan, den s.k. inremarknadsakten, ett meddelande med tolv nyckelåtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden. Ett exempel på åtgärd är det förslag till förenklingar av reglerna om företagens redovisning som presenterades av kommissionen . Som ett led i arbetet för att öka tillväxten och stärka förtroendet för den