prop · H0031d29 · 2012-09-21 00:00:00 — Lantmäteriet ansvarar för den nationella geodetiska infrastrukturen, som är basen för den grundläggande geografiska informationen och som utgör stöd för att bestämma var något finns på markytan. Strukturen består av de över tiden hållbara nationella referenssystemen i såväl plan som höjd och tyngdkraft samt Swepos®, det nationella nätet av permanenta referensstationer för positionering med GNSS (GPS/GLONASS). De nationella referenssystemen Sweref 99 i plan och RH 2000 i höjd följer internationella riktlinjer vilket sammanfaller med Inspiredirektivets krav och därmed underlättar datautväxling såväl inom som globalt. har 229 kommuner gått över till det nya geodetiska referenssystemet i plan, Sweref 99 och 53 kommuner har genomfört byte till höjdsystem RH 2000. har av de statliga myndigheter och bolag som berörs genomfört ett byte till Sweref genomfört ett byte till RH 2000. Detta är ett prioriterat arbete inom ramen för den nationella geodatastrategin och inom regeringens digitala agenda. För att möjliggöra en noggrann positionering med Swepos® har Lantmäteriet byggt ut ett tätt sverigetäckande nät som bestod av 239 stationer, en utbyggnad med 42 stationer 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Swepos-tjänsterna är ekonomiskt fördelaktiga verktyg för insamling av geodata, vid exempelvis förrättningsmätning och inmätning eller utsättning av olika typer av ledningar och anläggningar. Tjänsterna är även anpassade för t.ex. maskinstyrning i anläggningsprojekt och i jord- och skogsbruket. Regeringen beslutade att ge Lantmäteriet i uppdrag att tillsammans med och i samråd med andra berörda myndigheter samt Kommuner och Landsting utarbeta en nationell strategisk plan för den samlade informationsförsörjningen inom geodataområdet (dnr M2006/2716). Som ett resultat av detta uppdrag överlämnades en Nationell geodatastrategi till regeringen som syftar till en ökad samverkan inom geodata-området genom att skapa ökad tydlighet och vägledning till producenter och användare. Strategin har uppdaterats 2008 och 2009, och . För att genomföra den nationella geodatastrategin och uppfylla Inspiredirektivets krav på datadelning m.m. (se nedan), har en ny samverkansmodell tagits fram, som baseras på avtal. Syftet med samverkansmodellen är att skapa förutsättningar för att etablera och förvalta en gemensam infrastruktur för geodata, som gör det möjligt att dels ta del av varandras geodata, dels låta andra användare ta del av myndigheternas geodata. Ett 20-tal centrala myndigheter, alla länsstyrelser och 84 kommuner samt ett bolag (SOS Alarm) hade tecknat avtal för geodatasamverkan. Som en del i den gemensamma infrastrukturen för geodata har en geodataportal utvecklats som underlättar för användarna att på internet söka, hitta och titta på geodata. Geodataportalen har utvecklats vidare och finns tillgänglig via . Portalen är även öppen för allmänheten. inom Lantmäteriet utgör ett stöd för Lantmäteriets samverkansroll. En utvärdering av rådets arbete (dnr S2012/3313) visar att rådet fungerar väl. Arbetet med genomförande av Inspiredirektivet trädde lagen (2010:1767) och förordningen (2010:1770) om geografisk miljöinformation i kraft. I och med detta är Europarlamentets och rådets direktiv /2/EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig inform- ation i Europeiska gemenskapen (Inspire) genomfört i svensk rätt. Syftet är att skapa en infrastruktur för geografisk information så att förändringar i miljön ska kunna följas, för att naturolyckor ska kunna förutses, förebyggas och hanteras och för att EU:s miljöpolitik ska kunna utformas och genomföras effektivt. Det praktiska genomförandet av direktivet sker inom ramen för arbetet med den nationella geodatastrategin, i samverkan mellan Lantmäteriet, , kommunerna och ett 20-tal myndigheter. Den svenska noden för Inspire utgörs av internetportalen . Direktivets genomförande följer en tidplan fram som i stort sett har följt. finns metadata för alla datamängder som omfattas av direktivet tillgängliga för allmänheten via Geodataportalen. Alla datamängder i direktivets bilaga I och II finns , med något undantag, tillgängliga via sök-, visnings-, nedladdnings- och omvandlingstjänster. Tillgängligheten av geografisk information ökar Den samlade bilden är att användningen av den geografiska informationen ökar, medan användningen av fastighetsinformation är stabil sett över tiden. Detta kan inte bara mätas genom att omsättning och antal kunder ökar. Många tar del av Lantmäteriets information via vidareförädlare. Lantmäteriets kartor, adresser och ortofoton finns som bakgrund till annan information på internet, t.ex. på och . An- vändningen av dessa domäner har ökat kraftigt . Samverkansavtalen om datadelning gör att myndigheterna har ökat sin användning av geografiska data betydligt. Som ett led i arbetet med klimatanpassning arbetar Lantmäteriet med uppbyggnaden av en ny nationell höjdmodell. Höjdmodellen framställs med hjälp av laserskanning från flygplan. Med bra höjdinformation ökar möjligheterna att ange riskområden för bl.a. översvämningar och skred och därmed exempelvis undvika bebyggelse i sådana områden. har Lantmäteriet skannat drygt hälften av yta. För de högst prioriterade områdena kring och , samt är data numera leveransklara och används av externa användare. kommer, om vädret tillåter, drygt hälften av de återstående områdena att skannas och av landet att vara skannat. fick Lantmäteriet tillstånd att delta i och leda samarbetet kring EULIS () inom ramen för en s.k. europeisk ekonomisk intressegruppering (EEIG). EULIS-portalen utgör verktyget för tillgång till europeisk fastighetsinformation. kan fem länders fastighetsregister nås via portalen. Inom (Land Information for Europe) pågår arbete för att underlätta EULIS anpassning till de krav som ställs i EU:s e-Justice-program inom fastighetsinformationsområdet. Projektet startade och pågår . Inskrivningsverksamheten minskade i omfattning Att äganderätter, nyttjanderätter och panter kan skrivas in i det offentliga fastighetsregistret är en grundförutsättning för en effektiv fastighetsmarknad. Lantmäteriet är inskrivningsmyndighet. Utvecklingen på fastighetsmarknaden har påverkat inskrivningsverksamheten . Antalet fastighetsaffärer har minskat liksom antalet inteckningar och inteckningsbeloppen. Fördelningen på olika ärendetyper framgår av diagram 4.2. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Kötider är den viktigaste indikatorn för att utvärdera inskrivningsverksamheten. ökade kötiderna jämfört med . Or- saken till de ökade kötiderna var införandet av ett nytt registreringsstöd . Detta innebar stora förändringar i sättet att arbeta och medförde kraftigt ökade handläggningstider. Lantmäteriet har satt in extra resurser för att snabba på handläggningen, men var den genomsnittliga handläggningstiden fortfarande . Genom ändringar i inskrivningsförordningen (200:309) öppnades möjligheten att ta emot elektroniska ansökningar i inskrivningsärenden genom en förordningsändring. En ny arbetsprocess, där pappershandlingar skannas och hanteras på skärm, infördes . De första elektroniska ansökningarna förväntas . Ett arbete med att utveckla rutiner för att få en bättre kontroll av lagfartsansökningar i syfte att upptäcka försök till kapningar har redovisats till regeringen. Det visar att den nuvarande ordningen att underrätta säljaren när en ny ägare skrivs in i fastighetsregistret fungerar väl och att ytterligare åtgärder för att motverka lagfartskapning inte behöver vidtas. godkände den att delar av verksamheten vid Lantmäteriets division Metria överförs till ett av staten helägt aktiebolag (prop. 2010/11:53, bet. 2010/11:CU10, rskr. 2010/11:188). godkände även riktlinjerna för överföringen av tillgångar och skulder från staten till det nya bolaget och bemyndigade regeringen att genomföra överföringen i enlighet med de riktlinjer som regeringen förordat i propositionen. tillträdde det nya bolaget verksamheten. I samband med bolagiseringen värderades bolagets tillgångar ned jämfört med de värden som redovisats hos Lantmäteriet. Regeringen avser att återkomma till med förslag till finansiering av det underskott som uppstått. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Lantmäteriet tillhandahåller mottagning, lagring och rådgivning rörande geografisk information för Försvarsmaktens räkning. Detta innebär även att Lantmäteriet företräder Försvarsmakten som kravställare mot nationella och internationella leverantörer av geografisk information. Lantmäteriet säkerställer även försörjning av geografisk information till Försvarsmaktens IT- system samt utbyte av geografisk information med främmande makt. Detta innebär bl.a. bearbetning och delgivning av tryckta och digitala geografiska produkter till nationella system, funktioner och användare. Större leveranser av geodata har skett till militära insatser i och . Uppdragsverksamhet i anslutning till fastighetsbildning Omfattningen av uppdragsverksamheten i anslutning till fastighetsbildning framgår av tabell 4.14. Tabell 4.14 Uppdragsverksamhet i anslutning till fastighetsbildning Myndighetssamverkan, vilken till största delen kan hänföras till uppdrag åt (naturvårdsuppdrag) samt (underlag för fastighetstaxeringen), står för av intäkterna. I övrigt dominerar arbete med att upprätta fastighetsförteckningar och arkivutredningar samt MBK-verksamhet (mätning, beräkning och kartläggning) i glesbygdskommuner. Genom den samverkan som finns etablerad mellan Lantmäteriet och vissa kommuner samt lantmäterimyndighetens möjligheter enligt instruktionen att bedriva viss uppdragsverksamhet som har ett naturligt samband med myndighetsutövningen kan en sammantaget bättre samhällelig servicenivå gentemot allmänheten upprätthållas i dessa kommuner. Internationellt utbyte och samarbete är centralt för utvecklingen och förnyelsen inom området. Det pågår internationella erfarenhetsutbyten på FN-, EU-, och nordisk nivå. Inom och EU ligger arbetet med hål- lar stadsutveckling högt på dagordningen vilket föranleder arbete på nationell nivå. Erfarenhetsutbyten i bostadspolitiska frågor sker bl.a. inom ramen för ett informellt bostadsministersamarbete inom EU. Lantmäteriet bidrar med tjänsteexporten till den svenska politiken för global utveckling (PGU). Tjänsteexporten bedrivs dels som myndighetssamarbete med lantmäterimyndigheter i SIDA:s biståndsländer, dels genom riktat mot specifika projekt. På nordisk nivå finns bl.a. ett etablerat samarbete för planfrågor. Översyn av forskningen inom plan-, bygg- och bostadsområdet Formas har fått i uppdrag av regeringen att se över forskningen inom plan-, bygg- och bostadsområdet. Myndigheten har lämnat en första delrapport , Kartläggning av forskning inom samhällsbyggnadsområdet (dnr S2012/3381). I rapporten görs bl.a. en analys och inventering av forskningen inom samhällsbyggnadsområdet. I denna kartläggning av samhällsbyggnadsforskning ingår forskning gällande byggnader, bebyggelse, anläggningar, infrastruktur, stadsutveckling och samhällsplanering. I den offentliga statistiken är forskningen på samhällsbyggnadsområdet uppsplittrad och återfinns under en mängd av olika benämningar av forskningsämnen. Kartläggningen visar att de svenska statliga satsningarna på samhällsbyggnadsforskning uppgick till exklusive fakultetsanslag. Det finns fem stora forskningsfinansiärer av samhällsbyggnadsforskning, varav Formas satsar och är störst. Formas står för knappt en tredjedel av de resurser som satsats på forskning och inom området. Bland övriga offentliga forskningsfinansiärer är det främst (), () och () som gett stöd till samhällsbyggnadsforskning. Därutöver satsar Svenska byggbranschens utvecklingsfond (SBUF) () på samhällsbyggnadsforskning. Från EU:s ramprogram uppskattas komma för forskning Formas uppskattar den del som används till samhällsbyggnadsforskning av de direkta statsanslagen till landets lärosäten till något . Formas kommer att slutredovisa uppdraget . Myndigheten ska i slutredovisningen utveckla analysen genom att utvärdera kvalitet och relevans inom samhällsbyggnadsforskningen. Forskning om geotekniska frågor () bedriver forskning inom ramen för geotekniska frågor. SGI ska bidra till att plan- och byggprocessen effektiviseras genom att ta fram ny kunskap och nya metoder inom sitt verksamhetsområde. SGI bedriver forskning inom fyra prioriterade forskningsområden: Naturolyckor och klimatanpassning, Grundläggning och förstärkning, Förorenade områden och efterbehandling samt Materialegenskaper. har SGI bedrivet ett stort antal forsknings- och utvecklingsuppdrag. Flera uppdrag har varit direkt knutna till pågående miljö-, bygg- eller anläggningsverksamhet. Exempelvis studerades sättningsegenskaper hos norrländska sulfidjordar vilket är viktigt för de stora väg- och järnvägsprojekten i norr. Den miljögeotekniska forskningen har hållit samma ekonomiska volym och utgör nu av SGI:s totala FoU-volym. Fokus har legat på undersökningsmetodik och hantering av förorenade områden samt fortsatt uppbyggnad av det nationella ansvaret för forskning, teknikutveckling och kunskapsuppbyggnad inom förorenade områden. En särskild strategisk forskningsplan har utarbetats inom SGI fortsätter satsa på ett aktivt engagemang i den internationella forskningen, främst inom EU. har institutet bedrivit forskning inom sju projekt med EU-finansiering. Lantmäteriet ska enligt sin instruktion bedriva forskning och utveckling inom området Geodesi, dvs. läran om jordens form och uppmät- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Lantmäteriet har genomfört ett skifte till referenssystemen SWEREF 99 och RH 2000. Skiftet av referenssystemen gör att har system som harmoniserar med internationella motsvarigheter. har stöd för en fungerande satellitbaserad mätningsteknik (främst GPS) och kan bidra till Europeiska initiativ som Inspire. Forskning och utveckling inom området geodesi bedrivs bl.a. rörande teorier och metoder för geoidbestämning i syfte att möjliggöra bättre höjdmätning med GNSS. Vidare behövs, för förvaltning av våra referenssystem, teorier och metoder för modellbildning av jordskorpans deformationer, t.ex. landhöjningen. Lantmäteriet har inom ramen för den nationella geodatastrategin (se avsnitt 4.5.4) tagit fram ett handlingsprogram för forskning och utveckling (FoU) inom geodataområdet. Fokus ligger på frågor som behöver lösas för att en infrastruktur för geodata ska kunna genomföras och utvecklas på bästa möjliga sätt. Målet för handlingsprogrammet är att ett FoU-program för geodataområdet skapas och att öka samverkan mellan universitet och högskolor, offentliga aktörer och näringsliv. Ett nationellt FoU-forum har bildats för att driva dessa frågor och för att möjliggöra ökad samverkan. Nyproduktionen av bostäder är för låg påbörjades enligt 24 500 bostäder, vilket är knappt 4 000 färre än 2010. Enligt minskade byggandet av bostäder till följd av den ökade osäkerheten på marknaden, en osäkerhet som till inte ringa del förklaras av de ekonomiska problemen inom Euroområdet. För att utbudet av bostäder ska motsvara efterfrågan måste dock byggandet öka i regioner som kännetecknas av snabb och varaktig befolkningsökning. () bedömde i rapporten Vad bestämmer bostadsinvesteringarna () att en bostadsproduktion tillräcklig för att fylla behovet ligger nära 35 000 bostäder . Bostadsbyggande och bostadsinvesteringar är cykliska och påverkas av bl.a. kreditvillkor, bolåneräntor och hushållens inkomster, vilka varierar med konjunkturen. Men det låga bostadsbyggandet kan inte bara förklaras mot bakgrund av 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 konjunkturella faktorer, det finns också olika typer av strukturella faktorer, t.ex. långa planprocesser och omfattande detaljstyrning som har stor betydelse. Regeringen bedömer därför att det krävs strukturella reformer inom ett flertal områden som sammantaget syftar till att förbättra förutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande. Ne- dan redogörs för regeringens bedömning avseende genomförda eller pågående insatser med anledning av detta. Tillämpningen av den nya plan- och bygglagstiftningen Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser om erfarenheterna från tillämpningen av den nya plan- och bygglagstiftningen. Kompetensutvecklingsinsatser med anledning av den nya lagstiftningen pågår fortfarande (dir. 2010:55). Regeringen följer utvecklingen inom området och avser att vidta de åtgärder som det kan anses finnas behov av för att reformens regelförenklande syfte ska tillgodoses. har kommit in med vissa förslag till förändringar i . Dessa förslag bereds inom . Den nya domstolsorganisationen för handläggning av överklagade beslut enligt Det är ännu för tidigt att dra några mer långtgående slutsatser om hur den nya instansordningen med mark- och miljödomstolar för handläggning av överklagade beslut enligt påverkat den tid det tar från det att kommunen fattat ett beslut i ett plan- eller lovärende till dess ett överklagande slutligt har avgjorts. Det är emellertid viktigt att utvecklingen av domstolarnas handläggningstider följs upp. Länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade detaljplaner Länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade beslut enligt uppvisar stora skillnader. Det finns därför skäl som talar för att åtgärder bör vidtas i syfte att öka förutsägbarheten, minska variationerna mellan länen men framför allt att generellt få kortare handläggningstider. Detta kan t.ex. ske genom att i länsstyrelsernas regleringsbrev införa tidsatta inriktningsmål för de nu aktuella ärendekategorierna och att genomföra en mer aktiv uppföljning av handläggningstiderna. Regionala utvecklingsprogram, regional planering och översiktsplanering Behovet av en geografisk fysisk dimension i det regionala tillväxtarbetet har ökat. Det gäller inte minst i storstads- och tillväxtområdena där sambanden mellan behoven av infrastruktur och bostäder gör sig särskilt påminda och där de fysiska planeringslösningarna inte enbart kan tillgodoses på nivå. En förbättrad samordning över sektorsgränser och samverkan mellan aktörer ökar möjligheterna att uppnå attraktiva livs- och boendemiljöer. utvecklingsplanering Länken mellan regionalt tillväxtarbete och översiktsplanering (Rapport 2011:3) har visat att det finns behov av en förstärkning av sambanden mellan den regionala utvecklingsplaneringen enligt förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete och regionplaneringen/översiktsplaneringen enligt . För att tydliggöra det regionala perspektivet vid planering av bostadsförsörjningen har regeringen gett i uppdrag att göra en översyn av lagen i syfte att förtydliga det kommunala ansvaret för bostadsförsörjningen (dnr S2012/2989). Bakgrunden till uppdraget var att det är långt i från alla kommuner som tar fram riktlinjer för bostadsförsörjningen och dessutom varierar kvalitén i dessa underlag. Därutöver behöver den regionala aspekten förtydligas i lagen. har inkommit med förslag med anledning av uppdraget som bereds i . Registreringen av lagakraftvunna planer Registreringen av lagakraftvunna planer ska ske utan onödigt dröjsmål. Så kommer emellertid inte alltid till stånd vilket kan medföra olägenheter för såväl viktiga samhällsfunktioner som för enskilda medborgare. Regeringen har gett Lantmäteriet i uppdrag att lämna förslag till hur tiden för registrering ska kortas, med målet att genomsnittstiden ska underskrida . Förslaget ska redovisas . Insatser för att underlätta en rationell planläggning och ett effektivt plangenomförande Regeringen har kraftsamlat kring insatser som på olika sätt syftat till att underlätta en rationell planläggning och ett effektivt plangenomförande. Det gäller bl.a. utredningsdirektiven om plangenomförande samt uppdragen om markanvisningsprocessen, om planförenklade åtgärder och om samrådsförfarandet. Det gäller också uppdraget om plan- och bygglagens bestämmelser om tillväxt och konkurrens samt insatserna för en harmoniserad digital detaljplaneprocess. Effekterna av de vidtagna åtgärderna kommer att visa sig successivt . Den sammanställning som lämnat avseende sådana nationella mål, planer och program av betydelse för fysisk samhällsplanering kommer att utgöra ett värdefullt underlag för länsstyrelsernas arbete med att utarbeta underlag för regionala mål, planer och program. Detta underlag ska i sin tur utgöra ett underlag för kommunernas planeringsverksamhet. Det är också viktigt att vi har en klar vision om hur vi ser på förhållandena i . Översyn av vissa byggfrågor För att uppnå ett ökat bostadsbyggande är det av avgörande betydelse att kraven på byggnader är tydliga, rimliga och enkla att tillämpa. Det är i detta perspektiv av stor betydelse att de krav kommunerna ställer är förutsägbara och likartade över landet. har ett antal frågeställningar uppkommit dels om kravens utformning, dels om tillämpningen av kraven. Vissa krav uppfattas som alltför detaljerade eller kostnadsdrivande av byggherrarna som andra uppfattas som alltför otydligt reglerade. Vidare ifrågasätts varför vissa kommuner ställer mer långtgående krav än de som framgår av regelverket. Dessutom kan det konstateras att de krav som ställs inte alltid följs av byggherrarna. har konstaterat att det rent principiellt är möjligt för en kommun att i vissa situationer ställa krav i civilrättsliga avtal, t.ex. vid markupplåtelse. Det kan också antas att särkrav i flera fall har tagits fram för att främja relevanta samhällsmål. En samlad bild av de tekniska krav som ställs på nivå behövs. Effektivisering av plan- och byggprocessen ur ett geotekniskt perspektiv För regeringen är det av central betydelse att byggandet kan bli effektivare och mer kvalitativt än . De största tekniska riskerna inom infrastruktur- och byggprojekt är relaterade till geotekniska frågeställningar och en stor del av skadekostnaderna härrör från bristande geoteknisk kvalitet. () har tidigare bedömt att de direkta skadekostnaderna uppgick till mellan 1,4 och och att de indirekta skadekostnaderna 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 sannolikt var större. Regeringens bedömning är mot denna bakgrund att det utifrån ett geotekniskt perspektiv finns en stor utvecklingspotential inom byggsektorn. Av den anledningen har SGI i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att utarbeta en handlingsplan för sitt arbete med effektivisering av markbyggandet. Handlingsplanen bör innehålla konkreta åtgärder och strategiska satsningar för ökad effektivitet i markbyggandet. Handlingsplanen ska redovisas till . De uppgifter som SGI utför inom ramen för det geotekniska och miljögeotekniska området bidrar till att samhällsplaneringen och byggandet kan genomföras på ett säkert, effektivt och hållbart sätt. Regeringen utökade SGI:s stöd till kommuner och länsstyrelser gällande geotekniska säkerhetsfrågor från att bara ha gällt till att gälla i hela . Ett resultat av detta är att de geotekniska frågeställningarna beaktas i större utsträckning än tidigare i hela landet, vilket är viktigt, inte minst ur ett klimatanpassningsperspektiv där de geotekniska frågorna blir allt mer relevanta. Detta bekräftas också av resultaten i den överlämnade älvutredningen som pekar på stora behov av geotekniska åtgärder redan i dagens situation men i ännu större utsträckning om man tar hänsyn de förväntade klimatförändringarna (dnr S2012/2921). börjar merparten av byggproduktförordningens artiklar att gälla. Ett förberedande arbete för att underlätta införandet av byggproduktförordningen har genomförts . När förordningen träder i kraft blir det inte längre frivilligt för medlemsländerna att CE- märka byggprodukter utan alla byggprodukter som omfattas av en harmoniserad standard eller där ett europeiskt tekniskt godkännande har utfärdats måste förses med en prestandadeklaration och CE-märkas. Det betyder att större krav kommer att ställas på både materialtillverkare och på importörer och distributörer som måste vara orienterade i bestämmelserna om CE- märkning. En väl fungerande information till dessa aktörer är därför en förutsättning för att hela övergången ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt.