prop · GZ03101 · 2012-04-16 00:00:00 — Inkomster av statens aktier (utdelningar) uppgick till , vilket är (12,) högre än beräknat i statens budget. Utdelningar, som bolagen betalade ut , hänför sig till redovisas i tabell 2.10. är 4 500 miljoner årsredovisning är det ekonomiska resultatet det bästa . Utdelning från uppgick till , vilket var en extra utdelning till följd av försäljningen av . Utdelningen från Apoteksgruppen i uppgick till . kronor lägre jämfört med Enligt bolagets årsredovisning framgår att en extra utdelning gjordes i Enligt bolagets årsredovisning framgår beslut om att utdelningen per aktie ökade från /aktie 2010 till /aktie 2011. Utdelningen från uppgick till , vilket är högre än 2010. (59,) 2010 och 2011. Tabell 2.11 Aktieutdelning och 2011 Infranord (f.d. ) (Swedcarrier) Jernhusen kronor (13,) beräknat i statens budget. Den största avvikelsen avser Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor. Utfallet blev , vilket är lägre än i statens budget. Arbetslöshetsavgiften, som är en del av finansieringsavgiften från arbetslöshetskassorna, baseras på utbetalda bidrag till arbetslöshetsersättning. Eftersom bidragen till arbetslöshetsersättning blev lägre än vad som ursprungligen beräknades i statens budget har även inbetalda arbetslöshets- avgifter blivit lägre (se även Arbetsmarknad och arbetsliv) (3,) Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor har (21,) jämfört med Avgifter för körkort- och motorfordon ökade med jämfört med föregående år. Det är framförallt inkomsterna från avgifter från luftfarts- och vägtrafikområdet som har ökat. Även inkomsterna från avgifter för järnvägs- och sjöfartsområdet har ökat sedan föregående år bland annat på grund av att avgifter används som finansieringskälla. Ökningen beror på att Transportstyrelsen övergått till en ny finansieringsmodell som innebär att samtliga trafikslag finansieras på ett enhetligt sätt. Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Försäljningsinkomster uppgick till , vilket är (22,) lägre än vad som beräknades i statens budget. kronor lägre än beräknat i statens budget. Om vissa förutsättningar är uppfyllda köper och lagrar bl.a. spannmål, skummjölksprodukter, nötkött och smör åt EU. Skillnaden mellan utfall och statens budget beror på en minskad försäljning av varor som lagrats. blev Försäljningsinkomster högre än 2010. Utfallet för Offentlig lagring, försäljningsintäkter blev högre. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till och var därmed (7,) högre än beräknat i statens budget. Utfallet för inkomsttiteln blev , vilket är högre än vad som beräknades i statens budget. I statens budget beräknades Sanktionsavgifter m.m. uppgå till , medan utfallet uppgick till . I statens budget beräknades Kontrollavgifter vid särskild skattekontroll uppgå till , medan utfallet uppgick till . Inkomsterna av Böter m.m. blev (15,) högre än 2010. Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till och blev därmed högre än vad som beräknades i statens budget. Det högre utfallet beror på inkomster från försäljning av frekvensutrymme för användande av radiosändare (främst tillstånd för 4 G). Auktionsinkomsterna uppgick till . Övriga inkomster av statens verksamhet ökade med jämfört med . Inkomster av försåld egendom Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. inkomster av försålda byggnader och maskiner, mark och annan egendom som exempelvis gruvegendom och aktier. Inkomsterna under denna inkomsttyp uppgick till och var därmed (7,) lägre än beräknat i statens budget. blev Inkomster av försåld egendom högre än 2010. De högre inkomsterna hänför sig främst till försäljningen av aktier i med och TeliaSonera med . Staten äger av aktier i och deltog i bolagets återköpsprogram av aktier. Tabell 2.12 Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av olika typer av lån där den största delen är återbetalning av studiemedel avseende lån tagna . uppgick återbetalningarna till och var därmed lägre än beräknat i statens budget. Återbetalning av lån blev lägre än 2010. Tabell 2.13 Återbetalning av lån Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensions- kronor (1,) högre än i statens budget. vilket är 154 miljoner kronor högre än budget. Kalkylmässiga inkomster blev (24,) högre än 2010. Tabell 2.14 Kalkylmässiga inkomster Avgifterna för den statliga tjänstepensioneringen uppgick till . Den särskilda löneskatten på pensionskostnader uppgick till . Administrationskostnaderna för det statliga tjänstepensionssystemet blev . Tabell 2.15 Statliga pensionsavgifter Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från , bidrag från EU till landsbygdsutvecklingen och fiskenäringen, bidrag från transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EU. Inkomsterna uppgick till och var därmed (5,) lägre än i statens budget. Bidragen från uppgick till , vilket var lägre än budget. Bidragen från EU till landsbygdsutvecklingen blev lägre än väntat och Gårdsstödet blev lägre än budget. Orsaken till de lägre utfallen är främst att utbetalningar på budgetens utgiftssida förskjutits till 2012 och därmed även bidragen från EU (Se utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel.) Övriga bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket blev lägre än i statens budget. Det lägre utfallet beror på negativa kursdifferenser till följd av kronans förstärkning gentemot euron. Ersättningar för bidrag som betalat ut i förskott i kronor till bidragsmottagarna, både rekvireras och betalas ut i euro från med viss eftersläpning. Bidragen från Europeiska regionala utvecklingsfonden samt Europeiska socialfonden blev respektive högre än ursprungligen beräknat i statens budget. Jämfört med 2010 blev bidragen från EU (5,) lägre. Bidragen från minskade totalt med . Det är framförallt gårdsstödet som blivit lägre (-), Bidragen från EU till landsbygdsutvecklingen minskade med och bidragen för offentlig lagring minskade med . Däremot ökade inkomsterna från Europeiska regionala utvecklingsfonden med . Tabell 2.16 Bidrag m.m. från EU varav Miljö-, struktur- varav bidrag från EU Bidrag från EU till Övriga bidrag från EU Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Denna inkomsttyp omfattar tillkommande EU- skatter och utjämningsavgifter för LSS- kostnader (Lagen om stöd- och service för vissa funktionshindrade). Vidare ingår avräkningar, intäkter som förs till fonder och kompensation för mervärdesskatt till statliga myndigheter och kommuner. I statens budget beräknades avräkningarna uppgå till -. - 4 453 miljoner högre avräkning och kompensation för mervärdesskatt till statliga myndigheter och kommuner. Jämfört med 2010 har Avräkningar m.m. i högre kompensation för mervärdesskatt till kommuner. Tabell 2.17 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Intäkter som förs till Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Denna inkomsttyp omfattar utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Utfallet för Jämställdhetsbonus blev -, vilket var lägre jämfört med statens budget. De skattekrediteringar som tidigare redovisades under denna inkomsttyp har upphört eller flyttats till utgiftssidan på statens budget. Tabell 2.18 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Stöd till utbildning av personal i vård och 2.3Utgifter på statens budget 2011 nettoutlåning och kassamässig korrigering på budgetens utgiftssida. En större förbrukning än totalt anvisade medel för ett visst år kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående anslagssparande eller anslagskredit eller, i undantagsfall, genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande. 2.3.1Makroekonomiska förutsättningar och beslut Skillnaden mellan utfallet och de beräknade utgifterna i den ursprungliga budgeten, som fastställdes av , redovisas i tabell 2.19. Utfallet för budgetens utgifter blev lägre än i den ursprungliga budgeten. Denna skillnad kan delas in i tre kategorier; skillnad till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar, skillnad till följd av beslut och skillnad till följd av övriga förklaringsfaktorer. Tabell 2.19 Skillnad mellan utfall och budget -16,0 -5,5 -11,1 -1,2 -14,7 -7,4 -8,3 och utlåning i RGK3 -22,2 -3,1 -20,7 1Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket. 2Under Övrigt ingår förändring av anslagsbehållningar med -1,. 3RGK:s nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. Skillnader till följd av den makroekonomiska utvecklingen Skillnader till följd av makroekonomiska förut- lägre än i statens budget. högre bland annat till följd av högre valutakursförluster än beräknat, trots att kronan i genomsnitt blev något starkare än beräknat mot US-dollarn och euron. Utgifterna för räntor på lån i svenska kronor blev också högre än beräknat, även om de genomsnittliga femårs- och sexmånadersräntorna blev lägre. Det utgiftsmässiga utfallet på ränteanslaget påverkas emellertid av många tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Hela skillnaden för statsskuldsräntorna klassificeras som makroberoende utom den del som beror på annat lånebehov än beräknat, vilken redovisas under övrigt. Utgifterna för nettoutlåning blev lägre främst till följd av valutakursvinster vid omsättning av lån i . Skillnaden mellan utfall och budget för samtliga utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. blev - . För utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev utgifterna lägre än anvisat i statens budget till följd av den makroekonomiska utvecklingen. I huvudsak förklaras detta av att andelen öppet arbetslösa som fick arbetslöshetsersättning blev lägre än beräknat. Tabell 2.20 Makroekonomiska förutsättningar från föregående år: BNP (fp) KPI (årsgenomsnitt) Antal sysselsatta, 15- -0,1 Personer i åtgärder, -0,6 -0,4 -0,6 fp=fasta priser, SB=Statens budget. 2Regeringens prognos i budgeten avser 6-månaders ränta Skillnader till följd av beslut högre till följd av beslut. högre till följd av beslut. Det beror på att en planerad sammanslagning av insättningsgarantifonden och stabilitetsfonden inte genomförts. Därmed inbetalades inte heller några insättningsgarantiavgifter till stabilitetsfondens konto i . Skillnader till följd av övriga orsaker De totala utgifterna i statens budget minskade till följd av övriga orsaker med jämfört med den ursprungliga budgeten. Utfallet för utgiftsområden, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev lägre än beräknat i budgeten. För utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap blev utgifterna lägre än anvisat i statens budget, för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev utgifterna lägre än anvisat, för utgiftsområde 22 Kommunikationer blev utfallet lägre än anvisat och för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel blev utgifterna lägre än anvisat. Utgifterna för Myndigheters m.fl. in- och utlåning i (inklusive kassamässig korrigering) blev lägre än i budgeten. Utgifterna för nettoutlåning blev lägre än beräknat. Huvudförklaringen är att Kärnavfallsfondens inlåning i ökade med . I avsnitt 2.4 Utfall per utgiftsområde m.m. finns detaljerade kommentarer till skillnaden mellan utfall och anvisat belopp i den ursprungliga budgeten. Tabell 2.21 Utgifter på statens budget 2011 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i Summa utgifter på statens budget Anm.: Med statens budget avses här den ursprungliga budgeten antagen av , exkl. ändringsbudget Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas i tabell 2.21. Utgifterna på statens budget uppgick till och blev därmed (2,) lägre än beräkningen i statens ursprungliga budget. I förhållande till totalt anvisat (statens budget och ändringbudget) blev utgifterna lägre. Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto (nettoutlåningen) blev högre än totalt beräknat, vilket kan förklaras av i huvudsak tre orsaker. I samband med bildandet av stabiliseringsfonden planerade regeringen att insättningsgarantifonden och stabilitetsfonden skulle slås samman. Beroende på överväganden om regelverket inom Europeiska unionen har sammanslagningen inte genomförts. Det medför en skillnad mellan utfall och statens budget på . En annan orsak var att Kärnavfallsfondens inlåning i ökade med . ersattes inte inlösta eller sålda statsobligationer med nya obligationer, som en följd av det låga ränteläget. I stället placerades stora belopp tillfälligt på konto i . Kärnavfallsfondens inlåning var inte specificerad i statens budget. En tredje orsak rör det lån som tog i för att förstärka valutareserven. Lånet har sjunkit i värde med främst beroende på valutakursförändringar. Lånet var beräknat till noll kronor i statens budget. I avsnitt 2.4.29 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto redovisas ytterligare orsaker. Den kassamässiga korrigeringen beräknades till i statens budget. Utfallet blev endast , vilket beror på den uteblivna sammanslagningen av insättningsgarantifonden och stabilitetsfonden som påverkar både den kassamässiga korrigeringen och nettoutlåningen med olika tecken. Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev , vilket är (0,) lägre än i beräkningen i statens budget. I förhållande till totalt anvisat (ursprunglig budget och ändringsbudget) blev utgifterna lägre. De största skillnaderna mot totalt anvisat räknas upp nedan. Utfallet för utgiftsområdet 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppgick till , vilket är (9,) lägre jämfört med beräkningen i statens budget. Arbetslösheten och därmed utgifterna för arbetslöshetsersättningen blev lägre än vad som beräknades i budgeten. Utgifterna för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev , vilket är (5,) lägre än anvisat. I budgeten beräknades stödet för tandvårdsförmåner öka, men utnyttjandet ligger kvar på samma nivå som 2010. Även bidrag till läkemedelsförmånerna blev lägre än beräknat i statens budget eftersom avtalet mellan staten och kommuner och landsting inte var klart vid fastställandet av statens budget. Utgifterna för utgiftsområde 15 Studiestöd blev , vilket är lägre än anvisat på statens budget. Förklaringen till det låga utfallet är att antalet studerande med studiebidrag blev lägre än förväntat. Utfallet för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel uppgick till , vilket är lägre än anvisat. Orsaken till det lägre utfallet är att utgifter för anslaget 1:24 Från EG- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur som avser 2011 inte reglerades 2011 utan kommer att belasta budgeten 2012. Utfallet för utgiftsområde 22 Kommunikationer blev , vilket är lägre än anvisat på budgeten. Orsaken till det lägre utfallet är förseningar i såväl investeringar som drift och underhåll av vägar. Exempel på försenade projekt är i Väst, och projektet i . Högre utgifter än anvisat på statens budget kronor, vilket är kronor högre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. På ändringsbudget anvisades för att täcka ökade kostnader för valutakursförluster och en förändrad låneplan. Utgifterna för räntor på lån i svenska kronor blev högre än beräknat, trots att årsgenomsnitten för räntenivåerna blev lägre än väntat. Valutakursförlusterna (netto) blev högre än beräknat, trots att kronan blev starkare än väntat. Utfallet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev , vilket är högre än anvisat på statens budget. Det är främst utgifterna för sjukpenning som blev högre än anvisat eftersom antalet sjukpenningdagar blev högre än vad som beräknades i budgeten. Enligt 3 kap. 12 § budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. har det gjorts indragningar av anslagsmedel uppgående till totalt . Det är en ökning med jämfört med . De 35 största indragningarna svarar för av totalbeloppet . I tabell 2.22 redovisas avser indragning av anslagssparande. Tabell 2.22 Indragningar 2011 Anskaffning av materiel och Vidmakthållande, avveckling m.m. av Stimulansbidrag och åtgärder inom Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Bidrag till arbetslöshetsersättning och Europeiska socialfonden m.m. för Europeiska socialfonden m.m. för 22:1 (2008) Utveckling av skolväsendet och annan Fortbildning av lärare och Sanering och återställning av Stöd för konvertering från 1:8 (2010) Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för Åtgärder för landsbygdens miljö och åtgärder för landsbygdens miljö och Enligt 3 kap. 8 § budgetlagen (2011:203) får ett anslag tillfälligt överskridas genom att en kredit motsvarande högst av det anvisade anslaget (anslagskredit) tas i anspråk. Följande år ska tillgängliga medel reduceras med ett belopp motsvarande den ianspråktagna anslagskrediten. Med bemyndigande får regeringen även besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget ska kunna uppfyllas. Regeringen fattade efter höständringsbudgeten beslut om ett medgivet överskridande . Tabell 2.23 Medgivna överskridanden Medgivet över- Utnyttjat medgivet I statens budget anvisades på det under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppförda anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning. På ändringsbudget anvisades ytterligare . Regeringen medgav dessutom att anslaget fick överskridas med (regeringsbeslut ). Hela anslagskrediten på utnyttjades och av det medgivna överskridandet utnyttjades . Utöver de medgivna överskridandena har ett icke medgivet överskridande av anslag gjorts, vilket redovisas i tabell 2.24. Totalt anvisade medel på anslaget 1:13 inom utgiftsområde uppgick till 11,3 miljoner Totalt anvisade medel inklusive anslagskredit på har använts. Utgifterna uppgick till , vilket innebär att anslaget överskreds med . Orsaken är att fakturerades för retroaktiva pensionspremier, något man inte kunnat förutse. Tabell 2.24 Icke medgivna överskridanden 1,11) -2,3 -1,2 -2,3 -1,2 1 överskridande i sin egen årsredovisning är -2,eftersom den av regeringen beslutade anslagskrediten var . I följande avsnitt presenteras utfallet per utgiftsområde närmare. Tabellerna över anslagen visar i huvudsak utfallet på de största anslagen inom utgiftsområdet. De visar även anslag vars utfall avviker från statens budget . Anslag som anvisats visas dock endast om utfallet avviker . Inledningsvis kommenteras skillnader mellan budgeterade belopp och utfall. Avslutningsvis jämförs även utfallet med utfallet . Redovisningen per utgiftsområde har utvecklats till att utöver anslagsutfallet även omfatta utfall för de övriga finansiella befogenheter som regeringen har inom respektive utgiftsområde. Dessutom lämnas redogörelser för iakttagelser avseende både årlig revision och effektivitetsrevision fördelad på berörda utgiftsområden. På detta sätt erhålls en samlad bild per utgiftsområde över i princip samtliga finansiella befogenheter som lämnats inom området och vilka iakttagelser gjort inom detsamma. Redovisningen av finansiella befogenheter omfattar utfall avseende anslag, beställningsbemyndiganden, statlig utlåning, garantier, inomstatliga lån och övriga krediter. Även utfall för bemyndiganden om kapitaltillskott till bolag eller utvecklingsbanker redovisas. Flertalet av de finansiella befogenheterna lämnas i form av årliga bemyndiganden i samband med budgetpropositionen och ändringsbudgetar. I de fall bemyndigandet har lämnats i budgetpropositionen eller i ändringsbudgetarna görs inte någon hänvisning till riksdagsbeslutet. Om däremot bemyndigandet har lämnats görs en hänvisning. Regeringen tillämpar följande ordning för hantering av iakttagelser i årsredovisningen för staten. När det gäller effektivitetsrevisionens rapporter lämnar regeringen en redovisning av de rapporter som lämnats av under räkenskapsåret och de rapporter som lämnats tidigare men som regeringen ännu inte slutbehandlat. I de fall regeringen lämnat en skrivelse till med anledning av effektivitetsrapporten, vilket alltid sker enligt den nya ordning som tillämpas , och regeringen därmed anser frågan slutbehandlad, anges detta. I de fall ytterligare åtgärder vidtagits eller avses vidtas redogörs för detta. När det gäller den årliga revisionens rapporter redovisas dessa i de fall revisionen lämnat en rapport med avvikande mening, reservation eller upplysning. En redogörelse för regeringens åtgärder med anledning av den årliga revisionen lämnas i budgetpropositionen. Redovisningen lämnas per utgiftsområde. I bilaga 4 finns en sammanställning över slutbehandlade slutrapporter. Efter de 27 utgiftsområdesavsnitten redogörs för posterna Förändring av anslagsbehållningar, Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto och Kassamässig korrigering, vilka ingår på budgetens utgiftssida. Avslutningsvis redovisas även Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. En mer utförlig redovisning av samtliga anslag finns i bilaga 2 och av samtliga beställningsbemyndiganden i bilaga 3. Tabell 2.25.UO 1 Anslag -2,3 -0,1 ledamöter och partier m.m. -3,0 -0,4 Kungliga hov- och slottsstaten -1,2 Allmänna val och demokrati -0,3 -1,3 Utgiftsområdet omfattar utgifter för statschefen, och . Även utgifter för länsstyrelserna, allmänna val och stöd till politiska partier ingår i utgiftsområdet. Utfallet uppgick till , vilket var (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 4:1 m.m. blev , vilket är lägre än anvisat i budgeten. Anslaget används för förvaltningskostnader. beslutade om en neddragning av anslaget med jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen, vilket bland annat lett till att antalet anställda minskat vid . Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati tillfördes nästan i vårändringsbudgeten för att finansiera beslut om omval i Västra och i valkretsen Nordöstra . Av de tillförda medlen avsåg kostnader för genomförande av valet och partiernas informationsinsatser. blev utfallet för utgiftsområdet (4,) lägre än 2010. Utgifterna på anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati blev . Det är lägre jämfört med , vilket kan förklaras med att det då hölls allmänna val till , kommun- och . Utgifterna på anslaget 4:1 m.m. blev (3,) lägre än 2010, vilket beror på att antalet årsarbetskrafter vid har minskat med 191 personer till 4 229 årsarbetskrafter . Tabell 2.26 UO 1 Beställningsbemyndiganden Stöd till politiska partier Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till . Tabell 2.27 UO 1 Garantier 1 Regeringen har beslutat att får lämna statlig kreditgaranti för banklån till personal inom utrikesförvaltningen inom en ram för samtliga garantiengagemang om (UD2000/1146/P-AV). får lämna statlig kreditgaranti för banklån till personal inom utrikesförvaltningen inom en ram för samtidiga garantiengagemang om . Till täckning för statens kostnader och för förluster på grund av infriade garantiåtaganden ska låntagaren betala en avgift på vid betalningstidpunkten utestående belopp (dnr UD2000/1146). Tabell 2.28 UO 1 Inomstatliga lån investeringar som används i investeringar i fastigheter och Inom utgiftsområdet har låneramar beslutats om för . Utestående lån vid utgången av 2011 var . RiR 2009:31 Tillsynen av överförmyndarna uppföljningsgranskning har granskat länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndarna. Granskningen är en uppföljning av den tidigare granskningen Länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndare (RiR 2006:5).