prop · GZ03102 · 2012-04-16 00:00:00 — tioner i verksamheterna. Löneutvecklingen har störst påverkan på den Skr. 2011/12:102 totala kostnadsutvecklingen eftersom personalkostnaderna för verk- samhet i egen regi utgör av de sammanlagda kostnaderna. Den genomsnittliga löneökningstakten i kommunsektorn har under 20072011 varit , vilket kan jämföras med löneutvecklingen i ekonomin som helhet som var 3,2 procent.15 Prisutvecklingen för köp av verksamhet, lokaler, uppvärmning och andra insatsvaror påverkar också kostnaderna. Kommunsektorns kostnader uppgick till 2011. Det var en ökning med eller jämfört med året innan. Till skillnad , då kommunerna procentuellt hade en större kostnadsökning jämfört med landstingen, var det landstingen som hade den största kostnadsökning 2011. Under 20072011 ökade kostnaderna i genomsnitt . För landstingen uppgick den genomsnittliga kostnadsökningen till och för kommunerna till . Fördelning av kostnaderna mellan olika verksamheter för kommunerna 2010 Den största kostnaden fördelat per verksamhet för kommunerna är inom verksamheterna för äldre- och funktionshindrade som utgör av verksamhetens kostnader. 16 Därefter följer kostnader för utbildning som utgör av verksamhetens kostnader. Den största kostnadsökningen per verksamhet för kommunerna var under 20062010 inom förskoleverksamhet och skolbarnomsorg, medan den minsta kostnadsökningen var inom . En viss del av kostnadsförändringarna förklaras av förändringar i demografin. Totalt sett hade kommungruppen glesbygdskommuner den högsta kostnaden för verksamhet 2010, medan förortskommuner till storstäderna hade den lägsta kostnaden. Den enskilt högsta kostnaden uppgick till per invånare medan den lägsta uppgick till per invånare. En av anledningarna till att glesbygdskommuner redovisade den högsta kostnaden är att de relativt sett har en stor andel av den totala kostnaden som går till verksamheten äldre- och funktionshindrade samt en relativt stor andel äldre i förhållande till andra kommungrupper. I systemet för kommunalekonomisk utjämning utjämnas för strukturella skillnader mellan kommuner (se avsnitt 2.3.4). 15Statistiska centralbyrån, konjunkturlönestatistik. 16I tabell 9 i bilaga 4 redovisas kommuners och landstings kostnader per verksamhet åren 20062010. Fördelning av kostnaderna 2010 mellan olika verksamheter per kommungrupp, högst och lägst Kommungrupp och kronor per invånare storstäder, /inv. storstäderna, /inv. kommuner, /inv. Storstäder, /inv. storstäderna, /inv. Storstäder, /inv. kommuner, /inv. Källa: , räkenskapssammandraget. Inom förskoleverksamhet och skolbarnomsorg hade 2010 kommun- gruppen förortskommuner till storstäderna den högsta kostnaden medan varuproducerande kommuner hade den lägsta kostnaden. högsta kostnaden uppgick till per invånare medan den lägsta uppgick till per invånare. Kommungruppen glesbygdskommuner redovisade den högsta kostnad- en inom utbildning , medan kommungruppen storstäder redovisade Den enskilt högsta kostnaden uppgick till per invånare och den lägsta kostnaden uppgick till per invånare. Inom verksamheterna för äldre- och funktionshindrade hade kommun- gruppen glesbygdskommuner den högsta kostnaden medan förorts- kommuner till storstäderna hade den lägsta. Den enskilt högsta kostnaden uppgick till per invånare medan den lägsta till 8 073 kron- or per invånare. Kommungruppen större städer hade den högsta kostnaden för individ- och familjeomsorgen 2010 medan förortskommuner till storstäderna hade Den enskilt högsta kostnaden uppgick till per invånare och den lägsta uppgick till per invånare. Fördelning av kostnaderna mellan olika verksamheter mellan Den största kostnaden fördelat per verksamhet för landstingen 2010 var kostnader för den specialiserade somatiska vården inom hälso- och sjukvården som utgör knappt hälften av landstingens kostnader. landstingen har kostnadsökningen procentuellt fördelats relativt jämt mellan de olika verksamheterna. Störst kostnadsökning 20062010 har dock skett inom primärvården. Skillnader i ansvar såsom regiontrafik och hemsjukvård påverkar kostnaderna. Högst kostnader totalt sett 2010 hade (per invånare) medan hade den lägsta (per invånare). Dessa landsting har haft den högsta respektive lägsta kostnaden. Hälso- och sjukvården utgör av de totala kostnaderna för landstingen. Den högsta kostnaden för hälso- och sjukvård 2010 i kronor per invånare hade (per invånare) och den lägsta kostnaden hade (per invånare). Högst nettokostnad, dvs. kostnader inklusive intäkter från försäljning av hälso- och sjukvård, hade medan samma landsting hade den lägsta. Om fördelningen av kostnaden för hälso- och sjukvård görs på primärvård respektive specialiserad somatisk vård framkommer att hade den högsta kostnaden (per invånare) för primärvården medan hade den lägsta (per invånare). Kostnaden för den specialiserade somatiska vården var högst i (per invånare) och lägst i Västra (per invånare). Högst nettokostnad, hade landsting medan samma landsting hade den lägsta. Den största procentuella skillnaden mellan den högsta och lägsta kostnaden mellan landstingen fanns inom primärvården. Antalet sysselsatta i kommunsektorn och sysselsatta i privata företag som utför arbete på uppdrag av kommuner och landsting (kommunalt finansierad sysselsättning i vård, omsorg och utbildning i näringslivet) utgör av det totala antalet sysselsatta i . uppgick det totala antalet sysselsatta i kommunsektorn inklusive den finansierade sysselsättningen till 1 192 403, vilket var en ökning med 11 jämfört med året innan. Antalet sysselsatta påverkas bl.a. av den genomsnittliga arbetstiden. Antalet arbetade timmar (kalenderkorrigerade) ökade jämfört med vilket innebär att antalet arbetade timmar är tillbaka på samma nivå som före den ekonomiska krisen. En förklaring till detta är de förbättrade ekonomiska förutsättningarna i kommunsektorn till följd av återhämtningen på arbetsmarknaden. Det tillfälliga konjunkturstödet bidrog också till bättre ekonomiska förutsättningar för sektorn. Enligt preliminära uppgifter uppgick antalet sysselsatta i kommuner och landsting, dvs. med kommun eller landsting som arbetsgivare, till 1 054 150, vilket var 5 675 fler än 2010. Antalet sysselsatta ökade därmed jämfört med året innan. Kommunerna hade 794 950 sysselsatta 2011 vilket var en ökning med 1 075 jämfört med året innan. I landstingen ökade antalet sysselsatta med 4 600 och uppgick totalt til 259 200. Antalet sysselsatta i kommuner och landsting minskade 20082010 men ökade 2011 (se diagram 2.17). Minskningen under 20082010 kan dels förklaras av att medelarbetstiden per anställd har ökat, dels till följd av att den arbetsmarknadspolitiska åtgärden plusjobb har fasats ut. har antalet sysselsatta i kommuner och landsting minskat med i genomsnitt . Sysselsättningen minskade i genomsnitt mer i kommunerna (-1,) än i landstingen (-0,) under Skr. 2011/12:102 perioden. Diagram 2.17 Antal sysselsatta i kommuner och landsting samt kommunalt finansierad sysselsättning i näringslivet 20072011 Summa kommuner och landsting Kommunalt finansierad sysselsättning i vård, omsorg och utbildning i näringslivet 2007 2008 2009 2010 2011 Källor: , Nationaräkenskaperna kvartalsdata samt , promemoria nr 6 2010 Kommunfinansierad sysselsättning och arbetade timmar i privat sektor. En viss del av förklaringen till minskningen av antalet sysselsatta i kommuner och landsting den senaste femårsperioden beror på att det har blivit allt vanligare att privata företag tillhandahåller tjänster som finansieras av kommunsektorn. Den kommunalt finansierade sysselsättningen i näringslivet uppgick till 107 049 och har ökat med i genomsnitt 7 007 sysselsatta eller . uppgick antalet sysselsatta i privata företag till 138 253, vilket var en ökning med 6 jämfört med året innan.17 Antalet årsarbetare ökade i kommunerna men minskade i landstingen 2010 Följande uppgifter avser 2010 och tidigare. Enligt statistik18 från Kommuner och Landsting uppgick antalet årsarbetare i kommunerna 2010 till ca 611 500 och i landstingen till ca 212 000. ökade antalet årsarbetare i kommunsektorn sammantaget med ca 3 800. I kommunerna ökade antalet årsarbetare med ca 4 300 (0,), medan de minskade med 440 (0,) i landstingen. 17Enligt beräkningar från . 18Till skillnad från statistik om sysselsättning enligt nationalräkenskaperna, redovisas personalstatistik från Kommuner och Landsting för enskilda kommuner och landsting. Ökningen av antalet årsarbetare i kommunerna har skett nästan ute- Skr. 2011/12:102 slutande genom ett ökat antal timavlönade. Av denna ökning berodde på att kommunerna anställt fler förskollärare och barnskötare. Ökningen för dessa var ca 3 400 (1,) jämfört med . Årsarbetskrafterna inom socialt och kurativt arbete har ökat med ca 1 400 (5,) . Minskningen av antalet årsarbetare i landstingen beror på att undersköterskorna, administratörerna och teknikerna har blivit färre. Minskningen inom dessa personalkategorier uppvägs delvis av att det tillkommit sjuksköterskor och läkare. I diagram 2.18 framgår att antalet årsarbetare i genomsnitt ökade mest i kommunerna i kommungruppen storstäder (1,), medan den i genomsnitt största minskningen skedde bland kommunerna i kommungruppen glesbygdskommuner (-1,). Antalet årsarbetare ökade i av kommunerna, vilket kan jämföras med utvecklingen då antalet årsarbetare endast ökade i av kommunerna. Diagram 2.18 Förändring av antalet årsarbetare per kommungrupp 0,0 -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Källa: Egen bearbetning av personalstatistik från Kommuner och landsting. Antalet årsarbetare ökade i 9 landsting och minskade i 11 . Den största minskningen hade läns landsting där antalet årsarbetare minskade med jämfört med . Även i och minskade antalet årsarbetare relativt kraftigt (se diagram 2.19). Den största ökningen av antalet årsarbetare skedde i med . Diagram 2.19 Förändring av antalet årsarbetare per landsting mellan 2009 Skr. 2011/12:102 och 2010 -2,0 -4,0 -6,0 -8,0 Källa: Egen bearbetning av personalstatistik från Kommuner och Landsting. Fortsatt minskande löneskillnader mellan män och kvinnor i kommunerna Enligt Medlingsinstitutets lönestrukturstatistik (se tabell 10 i bilaga 4) var medellönen för anställda i kommunerna 2010 och för anställda i landstingen . ökade medellönen för kommunernas personal med (1,) och för landstingens personal med (). Män i sektor har i genomsnitt högre lön än kvinnor. När hänsyn tas till skillnader i yrke, utbildning, ålder och arbetstid genom s.k. standardvägning försvinner nästan hela den löneskillnad som fanns 2010 för personalen i kommunerna och en stor andel av skillnaden för personalen i landstingen. Löneskillnaderna i kommunsektorn har trendmässigt minskat . Med hänsyn tagen till standardvägningen återstod 2010 i kommunerna en oförklarad löneskillnad mellan män och kvinnor på och i landstingen på . var löneskillnaden i kommunerna och i landstingen. Antalet anställda i de kommun- och landstingsägda företagen Skr. Antalet anställda i de kommun- och landstingsägda företagen19 uppgick till 66 023. Till skillnad från då antalet anställda ökade med , innebar detta en svag minskning (0,) jämfört med (se tabell 11 i bilaga 4). Det var 46 055 anställda i de kommunägda företagen 2010, vilket innebar en minskning med jämfört med året innan. har antalet sysselsatta ökat med i genomsnitt . Flest anställda, 16 583 personer, hade företag inom företagstjänster och fastighetsverksamhet. Inom energi och vatten var 15 497 anställda och 7 445 var anställda inom transport och kommunikation. Antalet anställda i de landstingsägda företagen uppgick till 19 968 personer, vilket motsvarar en ökning med jämfört med året innan. Antalet anställda har i genomsnitt ökat med . Företag inom utbildning, vård och omsorg hade flest anställda. Dessa uppgick till 15 728 personer, vilket motsvarade av alla anställda. Sjukfrånvaron 2011 låg på samma nivå som 2010 Sjukfrånvaron har sjunkit på hela arbetsmarknaden och skillnaderna mellan olika delar av arbetsmarknaden har minskat (se diagram 2.20). skedde dock en svag ökning i sjukfrånvaron hos de privat anställda och de statligt anställda medan sjukfrånvaron låg stilla för de kommunalt anställda jämfört med . Sjukfrånvaron för kommunalt anställda 2011 motsvarade av den avtalade arbetstiden, vilket kan jämföras med 2006 då den motsvarade . 19 I officiell statistik räknas företag som kommun- eller landstingsägt om en eller flera kommuner eller landsting tillsammans äger av aktier, andelar eller liknande. Diagram 2.20 Sjukfrånvaro i olika sektorer 20072011 Källa: Statisktiska centralbyrån, arbetskraftsundersökningen, tilläggstabell 15. Skillnaden i sjukfrånvaro mellan kommunalt anställda män och kvinnor är relativt stor men har minskat . Kvinnornas sjukfrånvaro motsvarade av den avtalade arbetstiden , medan männens sjukfrånvaro var . Det är en ökning för både kvinnorna och männen jämfört med . Jämfört med 2007 har sjukfrånvaron minskat för kvinnorna och för männen. Sjukfrånvaron för kvinnorna har minskat i en snabbare takt än männens, men från en högre nivå. 2.4.3Köp av verksamhet från andra utförare Snabbare utveckling av köp av verksamhet i kommunerna än i landstingen har både kommunernas och landstingens kostnader för köp av verksamhet från privata utförare ökat , både i löpande priser och som andel av de totala kostnaderna (se diagram 2.21). Kommunernas och landstingens samlade kostnader för köp av verk- samhet från privata utförare var 2010, vilket kan jämföras med 2006 då kostnaderna var . erna köpte verksamhet för ca och landstingen för ca Kostnaderna för köpen av verksamhet har ökat något snabbare för kommunerna än för landstingen . har kommunerna dessutom högre kostnader för köp av verksamhet i relation till de totala kostnaderna jämfört med landstingen. Kostnaderna för kommunernas köp motsvarade i genomsnitt av de totala kostnaderna, vilket kan jämföras med 2006 då köpen uppgick till . för i genomsnitt , vilket kan jämföras med 2006 då den Därutöver köpte kommunerna och landstingen tjänster av varandra för Skr. 2011/12:102 totalt . Kommunerna köpte tjänster av varandra och landstingen för 201020, främst inom gymnasieskolan som motsvarade av detta belopp. Landstingen köpte tjänster av andra landsting och kommuner till ett värde av , varav avsåg den specialiserade somatiska vården. Diagram 2.21 Köp av verksamhet som andel av kostnaderna för kommuner och landsting 20062010 Källor: , räkenskapssammandraget och Kommuner och Landsting, Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling. Not: Med kostnader avses i detta diagram verksamhetens kostnader exklusive interna poster minus avskrivningar minus årets nyintjänade pensioner. Med köp av verksamhet avses kostnader för köp av huvud- och stödverksamhet. Kostnaderna för köp av verksamhet redovisas netto, dvs. köp från andra kommuner och landsting är borträknade. Anm: Uppgifterna om köp av verksamhet har i tidigare skrivelser inte redovisats med en jämförbar definition för kommuner och landsting. I denna skrivelse används jämförbara definitioner av vad som avses med kostnader och kostnader för köp av verksamhet, varför tidigare skrivelser ger en delvis annorlunda bild av utvecklingen. Stora skillnader i verksamhetsköpen i olika delar av landet I kommungrupperna storstäder och förortskommuner till storstäderna var kostnaderna för verksamhetsköpen 2010 i genomsnitt högre som andel av de totala kostnaderna än i andra kommungrupper (se diagram 2.22.). I dessa motsvarade kostnaderna för verksamhetsköpen av de totala kostnaderna. Verksamhetsköpen som andel av totalkostnaderna har ökat i alla kommungrupper , fast i en betydligt snabbare takt i kommungrupperna storstäder och förortskommuner till storstäder än i övriga kommungrupper. 20 I dessa köp exkluderas nettoredovisningen. Diagram 2.22 Köp av verksamhet som andel av kostnaderna 2010 och 2006, fördelat på kommungrupper Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Källa: Statistiiska centralbyrån, räkenskapssammandraget och egen bearbetning. Av diagram 2.23 framgår att det fanns stora skillnader mellan olika landsting avseende deras kostnader för verksamhetsköp 2010. köpte tjänster till ett värde som motsvarade av de totala kostnaderna, medan , , , och hade kostnader för verksamhetsköpen som endast uppgick till av de totala kostnaderna. Verksamhetsköpen som andel av de totala kostnaderna har ökat i 12 av de 20 landstingen . Diagram 2.23 Landstingens köp av verksamhet som andel av kostnaderna Källa: Statisktiska centralbyrån, räkenskapssammandraget och egen bearbetning (med kostnader avses nettokostnader). Störst andel köp av verksamhet inom utbildningsområdet och i primärvården För de verksamheter som kommunerna bedriver fanns de största kostnad- erna för köp av verksamhet 2010 inom utbildningsområdet samt inom vård och omsorg av äldre och funktionshindrade (respektive av de totala kostnaderna för köp). har kostnaderna för köpen inom nämnda verksamheter i stort sett utvecklats i samma takt som kommunernas totala kostnader för köp av verksamhet. Att kostnaderna för verksamhetsköpen under den aktuella tidsperioden inte har ökat snabbare inom vården och omsorgen av äldre och funktionshindrade kan möjligen förklaras av att lagen om valfrihetssystem (2008:962), förkortad LOV, är frivillig att tillämpa för kommunerna inom dessa verksamheter. Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, och gymnasieskolan (utbildningsområdet) utgjorde tillsammans av kostnaderna för verksamhetsköpen 2010. andelar av kommunernas kostnader för verksamhetsköpen har utvecklats i linje med kommunernas totalkostnader för verksamhetsköpen under den Inom de verksamheter där kostnaderna för köpen var som högst i relation till kostnaden för verksamheten, motsvarade köpen . Det handlar om missbrukarvården för vuxna, vården av barn och unga De huvudsakliga kostnaderna för landstingens köp av verksamhet, , hänförde sig till primärvården och den specialiserade soma- Kostnaderna för köpen inom dessa områden uppgick till Jämfört med den specialiserade somatiska vården, utgjorde verksamhetsköpen inom primärvården en större andel av kostnaderna. Inom primärvården motsvarade verksam- Skr. 2011/12:102 hetsköpen av nettokostnaderna, medan verksamhetsköpen motsvarade av nettokostnaderna för den specialiserade somatiska vården. har verksamhetsköpen i primärvården ökat i en snabbare takt än landstingens totala kostnader för köp av verksamhet. Detta kan förklaras bl.a. av att utbudet av privata vårdinrättningar har ökat som en följd av att bestämmelserna i är obligatoriska för primärvården samt generellt av medborgarnas utökade möjligheter att välja primärvårdsinrättning. Privata företag utförde den största delen av den verksamhet som köptes Av kommunernas totala kostnader för köp av verksamhet 2010 avsåg köp från privata företag och föreningar och stiftelser. har kommunernas köp från privata företag ökat något i relation till övriga leverantörer. gjordes av verksamhetsköpen från privata företag och från föreningar och stiftelser. Privata företag utförde tjänster till landstingen motsvarande av kostnaderna för de totala köpen 2010, medan köp av verksamhet från landstingsägda företag inom koncernen motsvarade . Till skillnad från kommunerna har andelen köp av verksamhet från privata företag minskat något . Verksamhetsköpen från privata företag utgjorde av de totala kostnaderna för landstingens köp av verksamhet 2006. 3.1Övergripande mål för hälso- och sjukvården samt tandvården Det övergripande målet för hälso- och sjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HsL, en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Med hälso- och sjukvård avses åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Det övergripande målet för tandvården är enligt tandvårdslagen (1985:125) en god tandhälsa och tandvård på lika villkor för hela befolkningen. 3.1.1Mål för arbetet inom hälso- och sjukvården samt tandvården har efter förslag i budgetpropositionen beslutat ett antal mål för inriktningen av arbetet inom hälso- och sjukvården samt tandvården (prop. 2010/11:1 utg.omr. 9, bet. 2010/11:SoU1, rskr. 2010/11:124). Dessa mål ska konkretisera arbetet med att nå de övergripande nationella målen i HsL, så att hälso och sjukvården ska kunna: säkerställa en god tillgänglighet och valfrihet bland en mångfald av vårdgivare, säkerställa att hälso- och sjukvården är kunskapsbaserad, säkerställa att patienterna ges möjlighet till delaktighet och självbestämmande, skapa förutsättningar för att hälso- och sjukvårdens resultat följs upp på ett öppet och jämförbart sätt, och tillvarata kunskap och erfarenheter för att systematiskt kunna förbättra hälso- och sjukvården. För tandvården gäller att det statliga tandvårdsstödet ska: stimulera den vuxna befolkningen till regelbundna tandvårdsbesök i förebyggande syfte, och möjliggöra att patienterna med de största tandvårdsbehoven erhåller en kostnadseffektiv vård efter vars och ens behov och till en rimlig kostnad. Regeringen redovisar i det följande hälso- och sjukvårdens samt tandvårdens resultat mot dessa mål. Nedanstående avsnitt är därför indelade efter dessa mål. 3.2Måluppfyllelse av vissa riktade statsbidrag har avsatts i statens budget 9, anslaget 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti, för att korta väntetiderna till hälso- och sjukvården. Statsbidraget, den s.k. Skr. 2011/12:102 kömiljarden, är en stimulansåtgärd för att landstingen ska uppnå en Kömiljarden har reglerats i årliga överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting. I överenskommelsen kom parterna överens om att ändra prestationskraven och det innebar att landstingen skulle erbjuda vård i stället , som är det lagstadgade kravet. De landsting som uppnådde dessa krav fick ta del av medlen, varav 500 miljoner gick till de landsting som nådde att erbjuda vård och resterande 500 miljoner gick till de landsting som nådde målnivån för behandling. Resultaten visar att väntetiderna till vården har kortats ner, vilket redovisas i avsnitt 3.3.1. har i uppdrag att följa upp kömiljarden. Uppföljningen av statsbidrag ska redovisas . 3.2.2Psykiatri och psykisk hälsa Statsbidraget för psykiatri och psykisk hälsa är en satsning som syftar till att stödja och stimulera huvudmän och andra aktörer att ta sin del i ansvaret att vidareutveckla den psykiatriska vården och de sociala stödverksamheterna för personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning. Under 20072011 har avsatts (utg.omr. 9, anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri). Statskontoret ska bl.a. följa upp måluppfyllelse och effekterna av satsningen. En delrapport lämnades av Statskontoret . En slutrapport ska lämnas . Satsningen har bestått av 36 olika insatser. Prioriterade områden har varit barn och unga, arbete och sysselsättning, kompetens och evidens samt långsiktigt kvalitets- och utvecklingsarbete. Större delen av medlen har använts till förbättringar i vården, framför allt till barn och unga. Som framgår av avsnitt 3.3.1 har satsningen bl.a. resulterat i kortare väntetider till den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. I flera kommuner och landsting har det även tagits fram handlingsplaner för samverkan när det gäller barn och unga med psykisk ohälsa.21 Flera insatser har syftat till att förstärka kompetensen bland personal som kommer i kontakt med personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning. Totalt har 78 620 utbildningsplatser tillsatts med personer som är anställda inom kommuner och landsting. Syftet är att öka personalens kompetens om personer med psykisk funktionsnedsättning och bidra till en evidensbaserad praktik som integrerar bästa vetenskapliga kunskap med brukares och anhörigas erfarenheter och de professionellas yrkeskunnande. 21 Statskontoret (2012), Statens psykiatrisatsning 20072011 delrapport 2012:4. 3.3.1Tillgänglighet och valfrihet inom vården