prop · GZ03124 · 2012-04-04 00:00:00 — Ett konkurrenskraftigt tillgodoser med hjälp av ett hållbart nyttjande av de biologiska naturresurserna människors behov av god livskvalitet och säkra livsmedel samt bidrar till en positiv glo- bal utveckling. Utifrån denna vision ska MR-FJLS bidra till att öka konkur- renskraft och därmed skapa en positiv utveckling för . Betydelsen av växt-, husdjurs- och skogsträdgenetiska resurser, kopplat till förvän- tade klimatförändringar och frågor om framtida livsmedelsförsörjning, har med tiden blivit allt tydligare. Livsmedelsförsörjningen är beroende av ett stort och brett sortiment av jordbruksväxter som kan möta nya behov och vara anpassad till både den tekniska utvecklingen och föränd- rade växtbetingelser. Tillgång till en mångfald av jordbruksväxter har fått ökad aktualitet genom klimatförändringarna och de utmaningar som dessa medför för framtidens jordbruk. Under det svenska ordförandeskapet 2008 i har rådet i beslutat om ett ramprogram för det nor- diska samarbetet om fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk för 20092012. bidra till att förbättra förutsättningarna för de nordiska länderna att möta klimatförändringen och dess utmaningar, och säkerställa genetisk mångfald för kommande generationer. Det nordiska samarbetet inom MR-FJLS fyller en viktig funktion för att bidra till förbättrade förutsättningar för de nordiska länderna att möta klimatförändringar, dess utmaningar och möjligheter. Programmet Kon- sekvenserna av klimatförändringarna på naturresurser i , bidrar till att stärka samarbetet kring klimatfrågor i . Det är ett tematiskt nätverksprogram för att stödja en anpassning till klimatförändringars effekter på naturresurser och livsmedelsproduktion. Programmet fokuse- rar på produktionssystem i jordbruk, skogsbruk, fiske och livsmedel och bidrar till att stärka forskningsmiljöer, nationella forskningsprojekt och nordiskt forskningssamarbete av hög kvalitet och relevans inom området. En bevarad genetisk variation hos domesticerade växter och djur utgör en förutsättning för möjligheten att anpassa dessa till ändrade förhållanden som en följd av klimatförändringarna i form av t.ex. nya växt- och djur- sjukdomar samt nya miljöbetingelser eller behov av ökad global livsme- delsproduktion. De nordiska länderna har i många avseenden likartade klimatförhållan- den, växtlighet och förutsättningar för djurhållning. Tillsammans kan de nordiska länderna nå betydligt bättre resultat än om länderna agerade var för sig. Arbetet med genetiska resurser är kostsamt och det är den främsta anledningen till att valt en gemensam lösning. MR-FJLS fattade 2007 beslut om att upprätta en gemensam nordisk institution, Nordiskt Genresurscenter (NordGen), som har sin huvudlokalisering i , med en filial för skog respektive husdjur placerad i Ås i . NordGen har till uppgift att bidra till bevarande och hållbart nyttjande av genetiska resurser hos växter, husdjur och skog. Varje land har även nationella program för genetiska resurser. Arbetet inom den Europeiska unionen samt andra europeiska samarbeten som t.ex. Östersjöstrategin är omfattande. Redovisningen av dessa sker i anslutning till relevanta sakfrågor, främst inom avsnitt 69. Som exempel kan nämnas regeringens arbete med att lyfta fram klimatförändringarna som en prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet i Euro- peiska unionen . Diskussioner om jordbrukets möjligheter att minska utsläppen av växthusgaser, men också vikten av en anpassning av jordbruket till klimatförändringarna fördes under såväl ordinarie jord- bruksministermöte som under ett informellt jordbruksministermöte. och utveckling () har en Kommitté tar fram studier, framför allt i syfte att analysera jordbrukspolitiska åtgärders effektivitet för att uppnå olika målsättningar, om t.ex. miljöhänsyn och levande landsbygd. De senaste Skr. 2011/12:124 åren har kommittén lagt ett ökat fokus på att studera och involvera de stora ekonomierna på frammarsch; , , , och . Studierna är tänkta att användas som grund för politiska beslut och reformer. jordbruksministrar träffades i den feb- ruari 2010 för att diskutera utmaningar och möjligheter för jordbruks- sektorn för de kommande tjugo åren. Det fanns en stor samsyn om vikten av frågor som global livsmedelsförsörjning, klimatförändringar och en uthållig användning av naturresurser som land och vatten. Samsyn fanns även kring vikten av innovation och teknologiöverföring till utveck- lingsländerna. Betydelsen av öppna marknader betonades, men även behovet av en uthållig produktion. Likaså ansågs jordbrukssektorn ha en viktig roll för att hantera kommande utmaningar, inte bara som matpro- ducent utan också som producent av bioenergi. 10.4FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) deltog vid ett högnivåmöte om global livsmedelsför- sörjning med fokus på utmaningar som bioenergi och klimatföränd- ringarna. Mötesdeklarationen betonade att bioenergi utgör en stor möjlig- het, men att det även finns riskfaktorer som måste beaktas. FN:s livs- medels- och jordbruksorganisation (FAO) och andra relevanta inter- nationella organisationer uppmanades att delta i en global dialog om produktion av bioenergi i förhållande till livsmedelsförsörjning och håll- bar utveckling. ägde toppmötet om global livsmedelsförsörjning rum i . Deklarationen från toppmötet behandlade främst situationen för den dryga miljarden människor som hungrar och mötesdeltagarna enades om åtgärder för att förbättra situationen. Deklarationen behandlade även frågor som rör klimat och bioenergi. Behovet av ökad kunskap stod i fokus när mötesdeltagarna förband sig att främja forskning för både anpassning till klimatförändringar och utsläppsminskande åtgärder inom jordbruket. Vad gäller produktion av bioenergi och dess roll i förhållande till global livsmedelsförsörjning uppmanades även till en global dialog. antog regeringen en strategi för arbete med FAO . I strategin ges hög prioritet till FAO:s normativt inriktade verksamhet, vilket bl.a. innebär organisationens arbete med att anpassa jordbruk, skogsbruk och fiske till klimatföränd- ringarna och att motverka desamma. Sida har 2010 ingått ett partners- kapsavtal med FAO. Avtalet omfattar och är inriktat på program istället för projekt för att arbeta närmare organisationens mål. Det fokuserar på globala miljöutmaningar som påverkar jordbruks- och livsmedelsproduktionen, liksom hållbart nyttjande av mark, skog, vatten och genetiska resurser samt åtgärder för fiske och vattenbruk. FAO:s kommission för genetiska resurser för livsmedel Kommissionen för genetiska resurser för livsmedel och jordbruk inom FAO behandlar frågor om den odlade och domesticerade mångfalden. Förhandlingarna behandlar frågor om nationell medfinansiering av internationella projekt samt nationella och internationella åtaganden inom genresursområdet. Det internationella genresursarbetet bygger på det ansvar för beva- rande, hållbart nyttjande och förvaltande av biologisk mångfald som flertalet länder antagit genom undertecknandet av konventionen om bio- logisk mångfald. Genresursernas avgörande betydelse för tryggad livs- medelsförsörjning står i fokus, särskilt i skenet av att klimatförändringar ställer krav på utveckling och anpassning av jordbruksgrödor, husdjur, fisk och träd. , liksom flera andra länder, är därför beroende av tillgång till växtmaterial från internationella genbanker. ser stora fördelar med internationellt samarbete på området och förespråkar en utvidgning av det s.k. multilaterala systemet så att fler arter och sorter inkluderas. Det multilaterala systemet för förenklat tillträde till och för- delning av nytta underlättar för forskare och förädlare att få tillträde till växtgenetiskt material. ägde kommissionens 12:e session rum under ordfö- randeskap i EU. På svenskt initiativ infördes klimatförändringarna under tvärsektoriella frågor inom kommissionens s.k. fleråriga program för genetiska resurser för livsmedel och jordbruk. En detaljerad plan för programmet antogs. 10.4.2FAO:s internationella fördrag om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk Syftet med FAO:s internationella fördrag om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk är att stimulera bevarande och hållbart nyttjande av jordbrukets växtgenetiska resurser i enlighet med vad som stadgas i konventionen om biologisk mångfald. Fördraget omfattar i princip alla växtgenetiska resurser av betydelse för jordbruk och livsmedel. Fördra- gets viktigaste del är det multilaterala system för förenklat tillträde och fördelning av nytta. Givarna av genetiskt material till systemet, ofta i utvecklingsländer, tillförsäkras en rimlig och rättvis del av den nytta som kan uppstå vid användning av de genetiska resurserna. En annan viktig del är fördragets fond för vinstdelning, vars syfte är att nå för att stödja utvecklingsprojekt. I har fördraget genomförts i svensk rätt genom utfärdade av förordning (2011:474) om förenklat tillträde till växtgenetiska resurser. En global handlingsplan för husdjursgenetiska resurser har antagits av medlemsländer genom den s.k. Interlakendeklarationen vid internationella konferens om djurgenetiska resurser 2007 i De åtaganden som medlemsländerna genom dekla- rationen förbundit sig att vidta syftar till att höja medvetenheten om Skr. 2011/12:124 vikten av de djurgenetiska resurserna. 10.5FN:s kommission för hållbar utveckling genomförde FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) sin 17:e konferens i . På dagordningen stod frågor om jordbruk, landsbygdsutveckling, markanvändning, torka och ökensprid- ning, samt tvärgående frågor som fattigdomsbekämpning, utbild- ning, jämställdhet, hållbar konsumtion och produktion samt medel för genomförande. Regeringen beslutade att tillsätta en internationell kommission för klimatförändring och utveckling. Kommissionens slut- rapport presenteras i anslutning till CSD 17. Rapporten visar samma breda förståelse för jordbrukets och livsmedelsförsörjningens betydelse för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling som kommer till uttryck i slutdokumenten från CSD 17. ramkonvention om klimatförändringar, klimatkon- ventionen, (United Nations Framework Convention on Climate Change, UNFCCC) är en internationell konvention för att förhindra klimatföränd- ringar. Konventionen antogs 1992 i samband med om miljö- och utveckling i , . Konventionen har som mål att stabilisera halterna av växthusgaser i atmosfären på en nivå som förhindrar att mänsklig verksamhet påverkar klimatsystemet på ett farligt sätt. Konventionen anger att parterna bör vidta förebyggande åtgärder för att förutse, förhindra eller minimera orsakerna till klimatförändringarna. Klimatkonventionen ligger till grund för Kyotoprotokollet. Ett formellt beslut fattades i , , av klimatkon- ventionens högsta beslutande organ, Conference of the Parties (COP) under UNFCCC, om att initiera ett arbete för hur jordbruket ska minska utsläppen av växthusgaser. Arbetet ska ske i undergruppen Subsidiary Body for Scientific and Tecnological Advice (SBSTA). Gruppen diskute- rar tekniska och vetenskapliga frågor. Enligt den beslutade tidplanen ska konventionens parter påbörja arbetet med jordbruksfrågor under SBSTA. COP kan därefter /fatta beslut om resultatet av arbetet. 10.5.2Konventionen om biologisk mångfald Konvention om biologisk mångfald (CBD) under FN:s miljöprogram () öppnades för underskrift i samband med i . Konventionen trädde i kraft . Det tionde partsmöte hölls 2010 i , . Partsmötet pekade på betydelsen av ett fort- satt och fördjupat samarbete mellan CBD och FAO för att nå uppställda mål i den globala strategiska planen för biologisk mångfald som mötet Detta för att öka förutsättningarna för en tryggad global livsmedelsförsörjning samt bevarande och hållbart nyttjande av den biologiska mångfalden. Återförd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel för 20072011 Nedan redovisas till vilka ändamål, som faller inom skrivelsens område, återförd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel har fördelats . En större del av medlen har till delats Stiftel- sen Lantbruksforskning (SLF) och Stiftelsen () för forsknings- och utvecklingsverksamhet samt insatser med syfte att främja en hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårds- näringen. Fördelning av medel 20072011, Forsknings- och utvecklingsverksamhet, information-, utbildnings- och rådgivningsinsatser Forsknings- och utvecklingsverksamhet inom trädgårdsnäringen Fortlöpande miljöanalyser (Foma vid SLU) för kemiska bekämpningsmedel (CKB vid SLU) Forskning och utveckling för att främja uppfyllelsen av miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Ingen övergödning Informations- och utvecklingsarbete rörande klimatfrågor i syfte att minska utsläppen Minska jordbrukets växtnäringsförluster genom informations- och rådgivningsverksamhet Jordbrukets deltagande i arbetet med att införliva och rådets direktiv /60/EG om upp- rättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område Handlingsprogrammet för användning av bekämpningsmedel i jordbruks- och trädgårdsnäringen Insatser och stöd inom biodlingsområdet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:124 Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket