prop · GZ03150 · 2012-06-12 00:00:00 — Följande riksdagsbeslut och ställningstagande från miljö- och jordbruksutskottet ligger till grund för bedömningar: har efterfrågat en bättre uppföljning och redovisning av regeringen avseende klimatområdet. I budgetbetänkanden för åren 20092011 har miljö- och jordbruksutskottet anfört bland annat följande, vilket har godkänt: Det är viktigt att regeringen löpande följer upp och utvärderar de åtgärder som görs inom klimatområdet samt redovisar och analyserar uppnådda resultat till . Resultatredovisningen bör vara tydligare inriktad på resultat och effekter av de insatser som görs. Regeringen bör ta fram relevanta indikatorer som på ett samlat sätt kan bidra till bedömningen av hur de olika insatserna påverkar klimatet. Det är då viktigt att kunna följa utvecklingen av de olika indikatorerna över åren, till exempel i form av tabeller.9 Huvuddelen av de insatser som staten vidtar för att nå målen inom klimatområdet görs inom ramen för andra utgiftsområden. Det skulle behövas både en sammanhållen redovisning av vilka de viktigaste statliga insatserna är för respektive område och en redogörelse för resultatet av insatserna.10 Det skulle vara en fördel om regeringens redovisning också innehöll den trend som kan iakttas det vill säga om utsläppen bedöms minska i önskad omfattning.11 Miljö- och jordbruksutskottet har i sitt budgetbetänkande för framhållit följande: För att uppnå en god ekonomi och för att hushålla med de gemensamma resurserna bör den kombination av åtgärder genomföras som långsiktigt uppnår det önskade målet till lägsta möjliga kostnad, det vill säga den mest kostnadseffektiva åtgärdskombinationen. Enligt utskottet är det mycket viktigt att samhällsekonomisk effektivitet beaktas i utformningen av klimatpolitiken.12 2008/09:MJU1, rskr. 2008/09:103. 2009/10:MJU1, rskr. 2009/10:129. 2010/11:MJU1, rskr. 2010/11:119. 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Nedan redovisas huvudsakliga mål för FN:s klimatpolitik samt EU:s och klimat- och energipolitik, vilka utgör grund för utgångspunkter i granskningen (i bilaga 1 redogör vi närmare för dessa mål och referenser till dem): Parterna till har kommit överens om att den globala medeltemperaturen inte ska tillåtas öka med mer än jämfört med förindustriell nivå. För EU:s del har och rådet uttalat att bör de globala växthusgasutsläppen ha minskats med jämfört med nivåer. EU:s klimatmål är att minska utsläppen med . EU:s övergripande energipolitiska mål är att andelen förnybar energi i den slutliga energiförbrukningen ska öka till och För transportsektorn gäller ett mål om förnybar energi . För del ska andelen förnybar energi i den slutliga energiförbrukningen vara . Begränsad klimatpåverkan är ett av beslutade 16 miljökvalitetsmål. Målet har ett delmål och ett etappmål. Delmålet gäller för perioden 20082012 och innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser i genomsnitt ska vara lägre än utsläppen . Etappmålet innebär att utsläppen från den icke handlande sektorn ska vara lägre än utsläppen . Därigenom ska utsläppen av växthusgaser vara lägre i förhållande till nivå. beslutade energipolitiska mål innebär följande: Andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara . Energianvändningen ska vara effektivare . Granskningen har genomförts med hjälp av flera metoder. Ett grundläggande moment har varit genomgång av styr- och uppföljningsdokumentation från regeringen och myndigheterna, kompletterad med intervjuer. Detta har främst använts för att besvara revisionsfrågorna om regeringens redovisning och rapportering. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT För att svara på revisionsfrågan om det finns betydande fördelningseffekter, har låtit utföra bearbetningar i följande modeller (utförligare beskrivningar finns i rapportens bilagor): Beräkningar av skatteförändringars konsekvenser på lång sikt EMEC13 är allmänna jämviktsmodell för miljöekonomiska analyser. EMEC visar anpassningar i hela ekonomin från ett ursprungsläge, som förändras genom exempelvis skatteförändringar, till ett läge där ekonomin åter är i jämvikt. har på uppdrag använt EMEC för att beräkna de samhällsekonomiska konsekvenserna av huvuddelen av förändringarna av de klimatrelaterade skatterna som beslutade år 2009.14 har då gjort beräkningar för den samhällsekonomiska utvecklingen, med och utan skatteförändringarna. Beräkningar av fördelningseffekter mellan hushållstyper FASIT är () fördelningsanalytiska statistiksystem för inkomster och transfereringar. FASIT kan användas för att beräkna fördelningseffekter mellan hushållstyper av exempelvis förändringar i skattesystemet. SCB har på uppdrag använt FASIT för att beräkna hushållens kostnader för energi- och koldioxidskatt och fordonsskatt. Också de klimatskatteförändringar som beslutade om har analyserats. Beräkningarna avser sex olika hushållstyper. Beräkningar av utgifter för energi- och koldioxidskatt i olika branscher är SCB:s företags- och individdatabas. Databasen består av ett antal avidentifierade databaser där företag i olika former (enskild näringsverksamhet, handelsbolag, aktiebolag samt ekonomiska föreningar) ingår. speglar energianvändningen per bränsle och företag inom de flesta industribranscherna.15 Den speglar också alla företag inom försörjning av el, gas, värme och kyla. Denna del av kallas för . 13EMEC står för Environmental Medium term Economic Model. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122. 15Branscherna omfattar inte till exempel jord- och skogsbruk, fiske samt avfallshantering. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? har gett SCB i uppdrag att ta fram data ur om industrins energianvändning och utifrån de uppgifterna skatta utgifter för energi- och koldioxidskatt i olika branscher. I vissa avseenden beaktar skattningarna volymförändringar. Beräkningar av intäkter från energi- och koldioxidskatter FRISIM är en nyutvecklad simuleringsmodell till . Syftet med FRISIM är att simulera det fiskala utfallet efter förändringar i skattesatser, förändringar i regelsystemet och förväntad utveckling av energianvändning. Det går också att använda det underliggande materialet av punktskatter och återbetalningar för att följa inflödet av energi- och koldioxidskatter till staten. ingår alla företag som antingen lämnar in en punktskattedeklaration för energi- och koldioxidskatt eller söker återbetalningar (exempelvis jord- och skogsbruksföretag) för energi- och koldioxidskatt. På uppdrag har SCB beräknat inflödet till staten av skatteintäkter på energi och koldioxid, utifrån beslut om skatteomläggningen 20102015. I vissa avseenden beaktar skattningarna volymförändringar. har kompletterat bearbetningarna från och med egna beräkningar. Som en ytterligare grund för dessa beräkningar ingår uppgifter från Carbon om priser på utsläppsrätter.16 De olika källor som har låtit bearbeta har delvis olika avgränsningar och definitioner. Därför är det viktigt att inte göra direkta jämförelser mellan olika avsnitt i rapporten. Kapitlen i rapporten är disponerade på följande sätt: Kapitel 2, som är en introduktion till analyser i kapitel 3, redovisar delvis ny information om bland annat utsläpp av växthusgaser. Kapitlet innehåller också en beskrivning av de klimatrelaterade skatterna och EU:s styrmedel. Den övergripande frågeställningen i kapitel 3 är vem som i praktiken betalar skatt och utsläppsrätter för att minska utsläpp av växthusgaser. Kapitlet innehåller beräkningar och redovisning av utgifter och effekter (i form av påverkan 16 Priserna avser utsläppsrätter EUA (Emission Unit Allowance) inom EU:s handelssystem. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT på utsläppen) av klimatrelaterade skatter. Det kapitlet besvarar den första revisionsfrågan om huruvida det finns betydande fördelningseffekter. Kapitel 4 behandlar regeringens och myndigheternas redovisning av utgifter/kostnader och utsläpp och besvarar den andra och den tredje revisionsfrågan, avseende redovisning och rapportering. Kapitel 5 redogör för slutsatser och rekommendationer. 1.7Centrala termer och begrepp Nedan följer en beskrivning av vissa termer och begrepp som används i denna rapport: Tidsperioder för EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Den första perioden var en försöksperiod som avsåg åren pågår den andra handelsperioden (20082012). Den tredje handelsperioden startar och Anläggningar i företag inom industri- och energiproduktion vilka ingår i EU:s handelssystem för utsläppsrätter. riktlinjer för skattepolitiken innefattar ett antal hållpunkter och krav. Syftet med hållpunkterna är att skattepolitiken ska stödja de övergripande målen för den De verksamheter som inte ingår i den handlande sektorn, exempelvis bostäder, transporter, service, jord- och skogsbruk. Uttrycket används som ett samlingsbegrepp för industri- branscher och branschen försörjning av el, gas, värme och kyla. Uttrycket används i denna rapport som ett samlingsbegrepp för energi-, koldioxid- och fordonsskatt. Skälet är att de påverkar användningen av energivaror och fordon bland annat för att minska utsläppen av växthusgaser. Till följd av högre utgifter för koldioxidutsläpp förläggs produktionen i länder utan eller med lägre utgifter för utsläpp, så att de globala utsläppen i praktiken inte minskar. Uttrycket betecknar ett viktsystem som tar hänsyn till Alla utgifter i ett hushåll ökar inte proportionellt med antalet personer i hushållet. av konsumtionsenheter görs mer rättvisande jämförelser av utgifterna mellan individer i olika hushållstyper. Uttrycket används i denna rapport för att beskriva hur mycket olika förorenare faktiskt betalar för sina utsläpp, det vill säga netto efter att bland annat avdrag vid inkomsttaxeringen har beaktats. Uttrycket används som ett samlingsbegrepp för växthusgaserna koldioxid, metan, dikväveoxid (lustgas), svavelhexafluorid, fluorkarboner och fluorkolväten. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 2Redovisning av utsläpp och styrmedel Detta kapitel beskriver utvecklingen av utsläppen av växthusgaser i förhållande till miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. för både den handlande och den icke handlande sektorn. Dessutom beskrivs näringslivets och hushållens utsläpp av koldioxid samt grunddragen i de klimatrelaterade skatterna och EU:s handelssystem för utsläppsrätter i kapitlet. Redovisningen är en sammanställning med delvis ny information. Den övergripande bild som flera av de sammanställningar som redovisas i kapitlet ger, har saknats. Sammanställningarna bygger på bearbetningar från olika källor. har efterfrågat en sammanhållen redovisning av de viktigaste statliga insatserna inom klimatområdet och tillkännagivit att regeringen bör ta fram relevanta indikatorer som på ett samlat sätt kan bidra till bedömningen av hur de olika insatserna påverkar klimatet. beskriver regeringens och myndigheternas analyser och rapportering i kapitel 4. I detta avsnitt beskrivs utvecklingen av de svenska utsläppen av växthusgaser i den handlande och den icke handlande sektorn. Dessutom beskrivs de totala utsläppen. De svenska utsläppen av växthusgaser var koldioxidekvivalenter år 2009.17 Av dessa var (exklusive flyget) utsläpp utanför den handlande sektorn och (inklusive flyget) utsläpp inom den handlande sektorn.18 Totalt sett har utsläppen minskat 17Utsläppsstatistiken redovisas exklusive utsläpp från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) och utrikes transporter, se , National Inventory Report 2011, , s. 15. Den svenska utsläppsstatistiken redovisar utsläpp i . I utsläppsstatistiken ingår inte utsläpp från produktion av varor i andra länder för import till . Däremot ingår utsläpp från produktion av varor i för export till andra länder. Koldioxidekvivalenter är en gemensam måttenhet för utsläpp av växthusgaser (CO2e) och anger mängd av en växthusgas uttryckt som den mängd koldioxid som ger samma klimatpåverkan; påverkan av till exempel metan motsvarar klimatpåverkan av koldioxid, se webbplats . 18Den handlande sektorn omfattar anläggningar inom industri- och energiproduktion. Verksamheter som till exempel transporter och bostäder omfattas inte av handelssystemet. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? prognoser, kommer delmålet för åren 20082012 att nås med god marginal. är det för tidigt att bedöma om kommer att nå etappmålet om utsläppsminskningar i den icke handlande sektorn med beslutade styrmedel. En orsak är att omfattningen av den icke handlande sektorn förändras löpande. Förändringarna beror på att anläggningar kommer in i eller förs ut ur den handlande sektorn. Dessutom kommer flyget att ingå i den handlande sektorn . Vidare kommer ytterligare sektorer och ämnen att ingå i den handlande sektorn från och med år 2013.20 senaste prognos för utsläppen i den icke handlande sektorn är (exklusive flyget) . Detta kan jämföras med etappmålet , som för motsvarande avgränsning av den sektorn är . En tredjedel av etappmålet kan nås med hjälp av utsläppskrediter från andra länder, motsvarande cirka 6,8 miljoner utsläppskrediter.21 Utsläppen inom den icke handlande sektorn ska därför vara högst för att etappmålet ska nås, under förutsättning att målet tolkas som ett nedslag . Regeringen har dock inte slagit fast hur etappmålet ska tolkas.22 Om senaste prognos på faller in och nuvarande omfattning av den icke handlande sektorn består, kommer utsläppen att överskrida etappmålet med . 19Delmålet gäller för perioden 20082012 och innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser i genomsnitt ska vara lägre än utsläppen . 20Ett problem är att det är mycket osäkert att bestämma utsläppen från verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter eftersom handelssystemet startade först . Ett annat problem är att etappmålet inte anger hur uppföljningen ska göras när verksamheter och gaser förs över från den icke handlande sektorn till den handlande sektorn eller tvärtom. har i myndighetens årliga redovisning av miljökvalitetsmålen 2011 föreslagit en uppföljningsmetod. Se e-post från . 2008/09:162 s. 60 anger regeringen att utsläppskrediterna motsvarar . Antalet 6,8 miljoner utsläppskrediter bygger på senaste rapportering () till EU. 22RiR 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter. har föreslagit en tolkning av etappmålet som innebär att används som startår, vilket skulle medföra att etappmålet gäller för perioden 20132020. Det svenska klimatmålet till 2020 bidrag från internationella insatser. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Figur 2.1 Utsläpp av växthusgaser i 20052010, prognoser 2010, 2015 och 2020 samt delmålet 20082012 och etappmålet 2020 Icke handlande sektorn (exkl. yg) Prognos icke handlande sektorn Etappmål 2020 (exkl. yg och inkl. utsläppskrediter) Handlande sektorn (inkl. yg) Not: Flyget ingår i den handlande sektorn i ovanstående diagram. I etappmålet ingår utsläppskrediter från klimatinsatser i andra länder med , vilket motsvarar en tredjedel av utsläppsminskningarna för den icke handlande sektorn. Prognoserna för i figuren och etappmålet bygger på senaste rapportering () till De faktiska utsläppen (heldragna linjer) och delmålet för åren 20082012 bygger på beräkningar . Källa: bearbetning av data från . KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Näringslivets utsläpp av koldioxid Näringslivets sammanlagda utsläpp för var koldioxid. De sammanlagda utsläppen från privat konsumtion, hushållens ideella organisationer och offentlig förbrukning var 11,7 miljoner ton.23 Utsläppen skiljer sig väsentligt åt mellan olika branscher. Detta framgår av figur 2.2 nedan som visar de branscher som hade störst utsläpp . El-, gas- och fjärrvärmeindustrin hade högst utsläpp. Andra branscher med höga utsläpp var rederier samt stål- och metallverk. Rederier är den bransch som har högst koldioxidutsläpp i förhållande till sitt förädlingsvärde (per krona förädlingsvärde). För el-, gas- och fjärrvärmeindustrin och stål- och metallverk var motsvarande andelar cirka 0,1 respektive per krona förädlingsvärde. Figur 2.2 Branscher med koldioxidutsläpp över 200824 El, gas och fjärrvärme Jord- och stenvaruindustri Landtransportföretag Stenkol, petroleumra naderier och kärnbränsle Flygbolag , detaljhandel och reparationer Massa, papper och pappersvaror Källa: bearbetning av data från SCB:s miljöräkenskaper. 23Riksrevisionens bearbetning av data från SCB:s miljöräkenskaper. I miljöräkenskaperna ingår också mobila utsläpp och utsläpp från bunkring. 24Enligt klassificeringen Svensk näringsgrensindelning 2002 (SNI2002). GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Hushållens utsläpp kan delas in i tre kategorier: direkta respektive indirekta från inhemsk produktion och indirekta från import. Hushållens direkta utsläpp av koldioxid, framför allt från privatbilism och oljeuppvärmning, är bara en del av de utsläpp som hushållen orsakar. Utöver de direkta utsläppen orsakar hushållen också utsläpp genom sin konsumtion av varor och tjänster och produktionen av dem. De indirekta utsläppen kan ske såväl via konsumtion av inhemskt producerade varor och tjänster som via importerade.25 Se figur 2.3. Denna rapport redovisar i övriga delar endast direkta utsläpp från hushållen. Figur 2.3 Hushållens direkta och indirekta utsläpp av koldioxid år 200626 Källa: bearbetning av data från SCB:s miljöräkenskaper. 2.2Klimatrelaterade skatter och handelssystemet Detta avsnitt beskriver grunddragen i de svenska klimatrelaterade skatterna och EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Avsnittet beskriver också utvecklingen av intäkter från miljörelaterade skatter och energiskatter inom EU samt den pågående reformeringen av EU:s energiskattedirektiv. Avsnittet avslutas med en beskrivning av EU:s handelssystem för utsläppsrätter, inklusive vilka medlemsstater som har valt att auktionera utsläppsrätter. 25Riksrevisionen tar inte ställning till hur utsläpp i andra länder bör hanteras. 26Direkta utsläpp är beräknade koldioxidutsläpp på den mängd bränslen vi använder för att driva våra fordon eller värma våra bostäder. Indirekta utsläpp är utsläpp som sker i produktionen av de produkter som ingår i den privata konsumtionen. bearbetningar av data från SCB:s miljöräkenskaper. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? Statens intäkter från energi- och koldioxidskatter beräknas uppgå till för . Intäkterna från fordonsskatten beräknas uppgå till år 2012.27 Regeringen har bedömt att skatteutgifterna (som minskar statens inkomster) i form av nedsättningar av energi- och koldioxidskatterna kommer att uppgå till år 2012.28 Enligt riktlinjer för skattepolitiken ska skattereglerna ge goda villkor för investeringar i . Målen om en generell och rättvist fördelad välfärd och högre sysselsättning ska säkerställas. Skattereglerna ska också bidra till att negativa miljö- och folkhälsoaspekter fångas upp i prisbildningen på olika marknader genom internalisering på ett så effektivt sätt som möjligt av negativa externa effekter. På miljöområdet ska skatterna samordnas med andra styrmedel så att miljöstyrningen blir samhällsekonomiskt effektiv. Principen om att förorenaren ska betala ska gälla.29 Regeringen har också i flera propositioner framhållit vikten av principen om att förorenaren ska betala för sina utsläpp i form av exempelvis koldioxidskatt eller utsläppsrätter. I propositionen över omläggningen av de klimatrelaterade skatterna 20102015 betonar regeringen bland annat att utsläppsrätter, koldioxidskatt och energiskatt ska ha en framträdande roll för att uppnå mål inom klimat- och energipolitiken. Detta eftersom de styrmedlen har goda förutsättningar att vara verkningsfulla och kostnadseffektiva. Under förutsättning att utsläppsrätterna auktioneras ut i stället för att tilldelas gratis bidrar ett system med utsläppsrätter till att uppfylla principen om att Motsvarande gäller enligt regeringen för koldioxidskatten. Om skatter används som styrmedel innebär det i flertalet fall att behovet av att betala ut stöd för att bidra till att uppnå målen minskar, vilket bedöms leda till ökad samhällsekonomisk effektivitet. Vid subvention uppfylls dessutom inte principen om att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan.30 Skatter kan ha olika motiv, bland annat fiskala eller resursstyrande. De fiskala motiven är att få in tillräckligt med skatt för att finansiera statens utgifter. En viktig långsiktig förutsättning är då att skattebasen (det som skatten tas ut på) är stabil. Resursstyrande skatter, till exempel koldioxidskatten, syftar till att påverka beteendet hos konsumenter och företag genom att justera priset på en 2010/11:108. Detta motsvarar efter företagens inkomsttaxering. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259260. 2009/10:41 s. 1, 115 f., 130 samt prop. 2008/09:100 s. 56. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT vara till rätt nivå. Om den resursstyrande skatten uppfyller sitt syfte, minskar miljöproblemen men beroende på priskänsligheten kan också skatteintäkterna komma att minska i ett längre perspektiv.31 Energiskatten har historiskt sett varit främst fiskal, men den har gradvis fått ett mer resursstyrande syfte. I samband med skattereformen /91 infördes koldioxidskatt och svavelskatt på bränslen som komponenter i reformerades energibeskattningen igen. Bland annat befriades tillverkningsindustrin från energiskatt på bränslen och Vidare ersattes det tidigare systemet med individuell skattenedsättning på företagsnivå i stor utsträckning av en reducerad koldioxidskatt för hela tillverkningsindustrin.32 Syftet med energiskatten har, som nämnts ovan, blivit alltmer resursstyrande för att målen för andel förnybar energi och effektivare energianvändning ska kunna nås till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad.33 Koldioxidskatten tas ut för utsläpp av fossil koldioxid. Principen är att koldioxidskatten bör vara neutral mellan olika fossila bränslen och i allt väsentligt heltäckande. Detta för att varje kilo koldioxid ska kosta lika mycket att släppa ut, oberoende av bränsle och hur bränslet används. Det kan dock vara motiverat med avsteg från denna princip om risk för så kallat koldioxidläckage uppstår.34 Fordonsbeskattningen har historiskt sett haft flera olika motiv; dess bestämmelser har påverkats av fiskala motiv, miljöhänsyn och fanns också en försäljningsskatt på motorfordon. Dess ursprungliga syfte var att begränsa bilismens snabba utveckling. Utformningen av den skatten anpassades senare för att gynna fordon med bättre miljöegenskaper. Fordonsskattens olika belopp beror bland annat på fordonsslag, fordonsvikt och drivmedelsslag. infördes en ny princip för fordonsbeskattningen genom att fordonets drivmedelsslag och koldioxidutsläpp beaktades. Koldioxidkomponenten gäller för nyare personbilar. Komponenten är lägre om fordonet drivs med alternativa drivmedel än om fordonet drivs med bensin och diesel. Syftet med den nya principen är att öka skattens miljöstyrande effekt.35 31Se exempelvis , R. The tax systems options and tasks within environmental policy, (2009), s. 191 f. Jämför , T. (2003), for Environmental and , s. 174 f. 32Skatteverket, Skattestatistisk årsbok 2010, s. 140. 2009/10:41 s. 119 f., bet. 2009/10:SkU21 s. 9 f., rskr. 2009/10:122. 35Skatteverket, Skattestatistisk årsbok 2010, s. 153 f. KLIMATRELATERADE SKATTER VEM BETALAR? beslutade om ett antal förändringar av klimatrelaterade skatter, främst energi-, koldioxid- och fordonsskatt. Dessa skatteändringar ska tillsammans med andra ekonomiska styrmedel ge en sammanlagd minskning av utsläppen av växthusgaser med till 2020. I bilaga 2 redogör vi mer i detalj för ändringarna. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att koldioxidskatten inte behöver höjas , utöver redan fattade beslut och normal inflationsjustering. 2.2.2Klimatrelaterade skatter i EU:s medlemsstater och i Samtliga EU-medlemsstater och även exempelvis och har energiskatt37; fem medlemsstater (, , , och ) har även specifik koldioxidskatt på olika bränslen och drivmedel.