prop · H0031d34 · 2012-09-20 00:00:00 — Enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 LSE gäller koldioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. utgörs av full koldioxidskatt. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 beslutat att sänka skattebefrielsen till . Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och jordbruksnäringen Enligt 9 kap. 9 § LSE medges energiintensiva företag inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna nedsättning av koldioxidskatten, utöver den generella nedsättningen, om koldioxidskatten överstiger av de framställda produkternas försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att slopa den särskilda nedsättningsregeln . Skatteutgiften upphör därmed. Nedsatt energiskatt på el som används inom växthus- och jordbruksnäringen El som används vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet beskattas med /kWh (11 kap. 3 § respektive 11 kap. 12 § LSE). utgörs av normalskattesatsen på el. Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen Enligt 6 a kap. 2 a § LSE gäller nedsatt koldioxidskatt för diesel som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Nedsättningen motsvarar en återbetalning med /liter 2012. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att begränsa återbetalningen till /liter 2013 och /liter 2015. -Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. -De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. -De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. -De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Vidare finns för skogspolitiken två jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål, beslutade av (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252 och prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). Regeringen lämnar i budgetpropositionen resultatredovisningen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt regeringens vision bruka utan att förbruka. Visionen är indelad i de ovan nämnda fyra övergripande målen och utgör strukturen för regeringens redovisning och uppföljning. Regeringen redovisar nedan uppnådda resultat och effekter av gjorda insatser. En årligt återkommande dialog förs med Miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen. är det tredje året som myndigheterna har rapporterat till regeringen enligt bruka utan att förbruka. Skogspolitikens två jämställda mål, beslutade av , redovisas i avsnittet En skogspolitik i takt . 2.5.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald De gröna näringarnas konkurrenskraft För att mäta resultatet för målet används Målen för utgiftsområdet är: P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 -Prisutveckling: avräkningspriser för vegetabetydligt lägre än då bilier och animalier, priser för jordbrukets insatsvaror, priser på jordbruksmark, jordbrukets investeringar i maskiner och redskap. -Strukturutveckling: antalet sysselsatta inom jordbruket, jordbruksföretagens inkomst, antalet mjölkkor, mjölkinvägning, antalet mjölkföretag, besättningsstorlek för mjölkföretag, antalet slaktsvin och smågrisar, besättningsstorlek för företag med slaktsvin, areal , spannmålsareal och vallareal, spannmålsskörd och oljeväxtskörd. -Företagande och utrikeshandel: antalet jordbruksföretag, export av jordbruksvaror. -Administration: andel utbetalda stöd och ersättningar inom innevarande stödår. Regeringen arbetar för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet med ambitionen att svenska jordbrukare ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden jämfört med jordbrukare i övriga EU. Resultat om konkurrenskraft för områdena landsbygd, fiske och skog finns under avsnitten Landsbygdsprogrammet, Fiskeriprogrammet och En skogspolitik i takt . ökade världsmarknadspriserna på jordbruksprodukter som de senaste årens kraftiga prisvariationer kvarstod. var prisvariationerna något lägre. Mellan sjönk avräkningspriserna med i genomsnitt . För vegetabilier sjönk priserna i genomsnitt medan priserna för animalier var på ungefär samma nivå som 2010. Variationerna inom vegetabilieområdet är stora. Avräkningspriserna för matpotatis sjönk medan priserna för foderväxter ökade . För animalieproduktionen låg priserna i genomsnitt på samma nivå som . Det var dock variationer även inom animalieområdet. För mjölk sjönk priserna medan priserna för nötkreatur och svin ökade . Mellan noterades en ökning av priserna på jordbrukets insatsvaror . ökade priserna framför allt för utsäde och veterinärkostnader. Kostnaderna för djurfoder sjönk däremot . Priset på jordbruksmark har ökat kontinuerligt sedan EU-inträde 1995. ökade priserna med jämfört med . Jordbrukets investeringar i maskiner och redskap har uppskattats till 2009, vilket är en ökning men en minskning jämfört med närmast föregående år. Antalet sysselsatta inom jordbruket var 2010 ca 177 400 personer (105 900 män och 71 500 kvinnor), vilket är ungefär lika många som 2007. minskade antalet sysselsatta inom jordbruket med ca 20 000, vilket motsvarar . Av antalet sysselsatta 2010 var kvinnor och män, vilket är samma könsfördelning som föregående år, men en förändring jämfört med då motsvarande andelar var . förbättrades resultaten för lantbruksföretagen jämfört med . För växtodlingsföretagen beror resultatförbättringen både på en tydlig minskning av kostnaderna och på en ökning av intäkterna från växtodlingen. Även för mjölkföretagen, köttdjursföretagen och svinföretagen har resultaten förbättrats jämfört med föregående år. Antalet mjölkkor minskade mellan 19952011 . minskade antalet mjölkkor med ca 1 600 djur. Ökad produktivitet har dock medfört att mjölkinvägningen inte har minskat i samma omfattning. minskade invägningen från 2 till 2 , vilket motsvarar en minskning på . minskade antalet mjölkföretag . Den genomsnittliga besättningsstorleken för företag med mjölkkor ökade från 52 till 62 mjölkkor . ökade den ytterligare till 65 mjölkkor. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 2.5 Antal mjölkkor, slaktsvin och smågrisar i svenskt jordbruk Källa: JO 20 . Antalet slaktsvin har minskat med 34 100 djur . Minskningen har pågått under en lång följd av år. Antalet smågrisar ökade med 1 900 . Det är en ökning . minskade dock antalet smågrisar . Den genomsnittliga besättningsstorleken hos företag med slaktsvin tredubblades , från 157 slaktsvin per besättning 1995 till 664 per besättning 2010. ökade besättningsstorleken ytterligare till 694 slaktsvin. Den totala arealen var 2011 2 , vilket är en minskning . har arealen minskat med , vilket motsvarar . Spannmålsarealen ökade till . Jämfört med 2003 har spannmålsarealen dock minskat med , vilket motsvarar . Den totala skörden av spannmål blev drygt , vilket är en ökning jämfört med , vilket dock var med förhållandevis låg skörd. Skörden är lägre än femårsgenomsnittet. Ökningen 2011 jämfört med förklaras av högre hektarskörd för höstråg, vårkorn och havre samt att den totala spannmålsodlingen ökade jämfört med . Den totala skörden av oljeväxter uppgick till , vilket är mindre än 2010. Tabell 2.6 Åkermarkens användning Källa: JO 10 . Antalet jordbruksföretag uppgick , enligt (), till ca 71 000, vilket är en minskning med cirka en fjärdedel jämfört med . I statistiken ingår företag med jordbruksmark. Exporten av jordbruksvaror redovisas under avsnittet det nya matlandet. inrättade en högnivågrupp för att diskutera åtgärder för att stärka lönsamheten och konkurrenskraften i jordbrukets primärproduktion i . hölls ett uppföljningsmöte där gruppen bl.a. diskuterade de åtgärder som vidtagits inom näringen, på myndighetsnivå samt på politisk nivå. fortsatte och länsstyrelserna på regeringens uppdrag att förbättra styrningen och hanteringen av stödverksamheten. Målet med uppdraget är att möjliggöra att gårdsstöd, kompensationsbidrag och miljöersättningar i så hög utsträckning som möjligt kan betalas ut så tidigt som regelverket tillåter samt att öka korrektheten i hanteringen av stöd. Som resultat av och länsstyrelsernas arbete kunde inte av gårdsstödet betalas ut , vilken är första möjliga dag att betala ut stöd. hade av brukarna fått gårdsstödet utbetalt. Även kompensationsbidragen och miljöersättningarna blev i högre grad än tidigare utbetalda under innevarande stödår till följd av projektet. Resultatet var något lägre än eftersom av stöden betalades ut och . Med anledning av de goda resultaten för stöden till jordbruket har och länsstyrelserna fått i uppdrag att genomföra förbättrad styrning och uppföljning för stöd till landsbygdens utveckling. har löpande genomfört à jourhållning av blockdatabasen och arbetat med att öka andelen ansökningar via internet, vilket minskar andelen felaktiga ansökningar. Blockdatabasen är den databas med kartmaterial och arealuppgifter som används vid ansökan om gårdsstöd, kompensationsbidrag och miljöersättningar. har andelen elektroniska ansökningar ökat till , vilket medför effektivare hantering och färre felaktiga ansökningar. () har fått i uppdrag att fungera som nationellt revisionsorgan för de EU-medel som hanteras i . Vid den årliga granskningen av utbetalning av stöd fann ESV fel i stödhanteringen av landsbygdsmedel. De fel som har påvisats för projektstöd och företagsstöd har hittats vid en rad olika länsstyrelser. Det svenska jordbruket agerar på en alltmer internationellt konkurrensutsatt marknad. För att jordbruksnäringen ska vara framgångsrik och för att dess potential ska kunna tillvaratas krävs att den är konkurrenskraftig och lönsam, inte enbart i förhållande till annan verksamhet i och i jämförelse med andra producenter inom EU utan även i förhållande till en alltmer effektiv produktion i länder utanför EU. har både avräkningspriserna och kostnaderna för insatsvaror uppvisat stora variationer. Priserna på jordbruksprodukter har i regel haft en långsammare ökningstakt än prisutvecklingen på insatsvaror. har produktivitetsutvecklingen inte varit hög nog för att kompensera för den försämrade relationen mellan priserna på sålda och inköpta produkter, vilket har lett till en minskning av produktionen. Vegetabilieprodukterna har dock kunnat hävda sig bättre än animalieprodukterna. En kontinuerlig strukturutveckling mot färre och större produktionsenheter inom jordbruket har fortgått . har det skett en nedgång av jordbrukets omfattning även om det för vissa sektorer har skett en produktionsökning. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 De stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört har varit betydelsefulla för de areella näringarna, inte minst med anledning av den ogynnsamma lönsamhetsutveckling som har skett på jordbruksområdet. Exempel på åtgärder är generella åtgärder för företagen såsom sänkningen av egenavgifterna samt de specifika åtgärder för sektorn som t.ex. borttagande av handelsgödselskatten och sänkningen av slakteriavgifterna. Gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet har även fortsatt stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. Utbetalningsnivån av gårdsstödet 2011 är nästan i nivå med den och i och med den tidigarelagda utbetalningen av stödet förbättras planeringsmöjligheterna för brukarna. Uppdateringen av blockdatabasen har lett till att brukarna har fått bättre och säkrare material att grunda sina ansökningar om stöd och ersättningar på. Det är viktigt att denna höga kvalitet upprätthålls genom en kontinuerlig à jourhållning av databasen och fortsatt arbete med en korrekt hantering av stöden. Även användningen av elektronisk ansökan om stöd ger ansökningar med högre kvalitet. Med anledning av kritiken från ESV behöver åtgärder vidtas för att förbättra styrningen och hanteringen av landsbygdsstöden. har vidtagit åtgärder för att förbättra styrningen och hanteringen av stöden hos myndigheterna. Även regeringens uppdrag till och länsstyrelserna med att göra en processgenomgång för landsbygdsstöden förväntas ge en bättre hantering av stöden. Regeringen arbetar dessutom för att få ett enklare regelverk i samband med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken för att på så sätt minska risken för felaktig hantering. Det svenska genomförandet av jordbruksreformen inom EU , den s.k. hälsokontrollen, har bidragit till en ytterligare reformering av jordbrukspolitiken i och till regeringens målsättning om en mer marknadsorienterad jordbrukssektor. har det förberedande arbetet med den kommande europeiska jordbrukspolitiken efter 2013 fortsatt. Stöd som är frikopplade från produktionskrav leder till ökad marknadsanpassning av produktionen. Produktionsmedelsskatter och nationell lagstiftning om t.ex. miljö och djurskydd har P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 stor påverkan på det svenska jordbrukets konkurrenskraft. För att mäta resultatet för målet används följande indikatorer: -Minskning av administrativa kostnader för jordbruksområdet, skogsbruksområdet, fiskeområdet och livsmedelsområdet. Förenkling av lagstiftningen för företag verksamma inom de areella näringarna är en prioriterad fråga för regeringen. Målsättningen är att uppnå en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Målet har utvecklats till att, förutom att minska de administrativa kostnaderna, även omfatta kvalitativa aspekter som hur företagarna upplever reglerna. För Landsbygdsdepartementets områden har målet satts till till utgången av 2014 jämfört med situationen 2006, minskningen ska uppgå till för varje lagstiftningsområde. I tabell 2.7 presenteras beräkningar av förändringen av de administrativa kostnaderna samt en prognos . har ingen mätning gjorts. Enligt prognosen har de administrativa kostnaderna för Landsbygdsdepartementets ansvarsområden minskat med . De största förenklingarna på jordbruksområdet har skett inom djurområdet, t.ex. införandet av elektronisk stalljournal och förenklad rapportering i stalljournalen samt höjd gräns för ansökan om gårdsstöd, vilket har förenklat myndigheternas administration. I samband med regeringens avskaffande av kravet på att upprätta skogs- och miljöredovisning (SMÖR) har nästan samtliga administrativa krav till följd av skogsvårdslagen upphört. De administrativa kostnaderna till följd av livsmedelslagstiftningen har minskat framför allt beroende på klargöranden rörande spårbarhet av livsmedel. Tabell 2.7 Förändring av de administrativa kostnaderna 2006-2010 -10,2 -98,0 -36,5 -36,9 har förhandlingarna om ny jordbruks- och fiskeripolitik påbörjats. Frågan om förenklingar är prioriterad i förhandlingarna eftersom den största delen av reglerna på jordbruks- och fiskeområdet har sitt ursprung i EU- regelverket. Landsbygdsdepartementets myndigheter har fortsatt arbetet med förenkling för företagen och särskilt med de kvalitativa aspekterna. har på regeringens uppdrag genomfört ett förberedande arbete för att starta en gemensam kundsupport tillsammans med länsstyrelserna, digitalisering av dokument och e-arkiv för lantbrukaren samt fortsatt utveckling av Mina sidor för lantbrukaren för att på så sätt öka tillgängligheten och överblicken. Hos pågår motsvarande arbete med att skapa En dörr in för skogsbrukare. har även arbetat med andra e- tjänster för att underlätta överföring av stödrätter mellan lantbrukare. SAM-internet, den internettjänst som används för att söka gårdsstöd, kompensationsbidrag och miljöersättningar har förbättrats . genomfördes som ett pilotprojekt i tre län en övergång till att endast ge möjlighet att söka stöd till jordbruket via internet. Resultaten i de tre länen var mycket lyckade och därför infördes SAM-internet som enda ansökningsmöjlighet i samtliga län för . Detta fick som resultat att av alla stödansökningar 2012 gjordes via SAM- internet. Inom ramen för en särskild satsning utvecklar sin rådgivning till livsmedelsföretag för att underlätta deras tillämpning av livsmedelslagstiftningen, insatserna riktas främst till små företag eftersom behoven där har bedömts vara som störst. En viktig del i arbetet med rådgivningen är att stötta framtagandet av branschriktlinjer. Andra insatser omfattar information till den som vill starta livsmedelsföretag och rådgivning via telefon och webb. har förvaltningen av den europeiska fiskerifonden förts över till , vilket enligt preliminära uppgifter bedöms ha haft positiva effekter på handläggningen. genomfördes ett arbete med syfte att likrikta processerna för fiskeriprogrammet och landsbygdsprogrammet. Syftet med projektet var att underlätta, effektivisera och kvalitetssäkra handläggningen av stöd inom fiskeriprogrammet för länsstyrelserna och för , bl.a. genom att lägga över hanteringen i it-baserade handläggningssystem, i stället för det registreringssystem som hade. Stöd inom fiskeriprogrammet handläggs på länsstyrelserna av fiskeområdesgrupper och av . har också tagit fram nya beslutsmallar och utbildat handläggare på och på länsstyrelserna i det nya arbetssättet. Målsättningen för att uppnå en minskning av företagens administrativa kostnader inom Landsbygdsdepartementets område har uppnåtts med marginal . Regeringen har därför höjt målet till 50 procents minskning på Landsbygdsdepartementets område. Målet har dessutom utvecklats till att, förutom att minska de administrativa kostnaderna, även att omfatta kvalitativa aspekter som hur företagarna upplever reglerna. För att få god effekt i regelförenklingsarbetet är det viktigt att arbeta med och tillämpningen av detta. I arbetet med ny jordbruks- och fiskeripolitik är frågan om förenkling högt prioriterad. Övergången till att endast söka stöd via internet kommer att leda till färre fel i ansökningarna och därmed till en säkrare hantering av stöd. Risken för finansiella korrigeringar från minskar när andelen fel sjunker. Effekten för varje enskild företagare varierar beroende på produktions- och driftsinriktning. För företagare med djurproduktion eller livs- P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 medelsförädling har påverkan varit mer påtaglig jämfört med effekten för t.ex. renodlade växtodlingsföretag. Det beror bl.a. på de förenklingar som har gjorts av t.ex. stalljournaler. Även om målet för den förra mandatperioden, totalt sett, har uppnåtts kan det konstateras att bördan av jordbrukslagstiftningen (prel. ) och fiskelagstiftningen () med tillhörande förordningar och föreskrifter inte har minskat i önskvärd takt. Det är därför angeläget med ytterligare satsningar inom bl.a. dessa områden. Eftersom det är EU-om- rådet som står för den största delen av regelmängden är det främst på EU-området som det behövs ytterligare förenklingssatsningar. Även nationella satsningar kan behövas. Inom fiskeområdet måste stor hänsyn tas till den allvarliga situation som råder för många fiskbestånd, något som kräver effektiva kontrollåtgärder. Den nya myndighetsstrukturen för förvaltningen av den europeiska fiskerifonden är ett viktigt led i att åstadkomma enklare och mer ändamålsenliga regler. Flera av de åtgärder som har vidtagit syftar till att korta handläggningstiderna och att underlätta för stödsökandena. Införandet av ett elektroniskt ansökningssystem kan förväntas medföra minskningar av berörda stödsökande företags administrativa kostnader. Vidare kan de s.k. irritationskostnaderna, dvs. företagens upplevda kostnader, komma att minska om stödhanteringen blir mer strömlinjeformad och synergier kan skapas mellan fiskeriprogrammet och landsbygdsprogrammet. Syftet med visionen det nya matlandet är att skapa bättre förutsättningar för arbete och tillväxt. Visionen är uppdelad i fem fokusområden: måltiden inom offentlig sektor, primärproduktion, förädlad mat, matturism och restaurang. Insatser för att nå visionen genomförs i huvudsak inom ramen för anslaget en konkurrenskraftig livsmedelssektor och landsbygdsprogrammet. I budgetpropositionen avsattes ytterligare resurser till det nya matlandet, . Medlen är bl.a. avsedda för att bredda insatserna inom arbetet med visionen, däribland insatser för samisk mat, jakt, fiske och måltider inom offentlig sektor. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 har totalt 225 projekt beviljats medel motsvarande inom ramen för anslaget en konkurrenskraftig livsmedelssektor. fanns det t.ex. möjlighet för 35 ytterligare kommuner att delta i ett utbildningspaket inom måltidsområdet. Satsningen riktade sig både till upphandlingsansvariga och måltidsanställda. Även har fortsatt med sina insatser för att bidra till kompetensutveckling inom offentlig upphandling av mat. fick i uppdrag att bilda ett nationellt för måltiden i offentlig sektor. Syftet med centrumet är att det ska stödja och stimulera kommuner och landsting i arbetet med att ta fram handlingsprogram för den offentliga måltiden. Den svenska livsmedelsexporten utvecklades svagt . Enligt SCB var ökningen utvecklingen står troligtvis att finna i en försiktig hushållskonsumtion inom stora delar av , den enskilt viktigaste mottagaren av svensk livsmedelsexport. Trots att livsmedelsexporten utvecklades svagt var dess andel av den samlade svenska varuexporten . Antalet sysselsatta inom livsmedelsindustrin har minskat från 61 000 till ca 52 000 . har antalet livsmedelsföretag ökat från nära 3 000 företag 2006 till nästan 3 500 företag 2011 enligt statistik från . avsattes för att sänka kostnaderna för köttkontroll, främst vid mindre slakterier. Medlen har även använts för att ta bort avgiften för godkännandeprövning av nya slakterier. ökade antalet aktiva mindre slakterier från 113 till 149. Tabell 2.8 Antal små slakterier har fått bidrag för att inom en begränsad region etablera ett lokalt nätverk för viltprodukter i syfte att göra viltprodukter tillgängliga för konsumenter och förädlingsindustri. ska i samma region stödja och utveckla användandet av viltprodukter i offentlig sektor samt inom restaurang och besöksnäring. Den s.k. älgvecka kom att utmynna i att totalt 390 kommunala kök och restauranger på dessa orter serverade drygt 100 000 portioner med älgkött . Etableringen av kontakter mellan godkända vilthanteringsanläggningar och restauranger har genomförts med varaktigt resultat. Synliggörande av samisk mat och matkultur har fått i uppdrag att synliggöra den samiska matproduktionen och matkulturen. Satsningen har fått god respons inom det samiska samhället och berör fokusområdena primärproduktion, förädlad mat samt matturism. Sameskolstyrelsen har fått bidrag till åtgärder med betydelse för fokusområdet offentlig mat. Syftet är att öka kunskapen och intresset kring samisk mat och matkultur i sameskolorna och i de kommunala skolorna där integrerad samisk undervisning bedrivs. Målet är att förbättra elevernas kunskaper och utveckla undervisningen på lång sikt om samisk mat och matkultur från jord till bord och att integrera detta i skolmåltiderna. påbörjades en särskild riktad satsning inom landsbygdsprogrammet på det nya matlandet som omfattar för 20102013. Medlen fördelas till företagsstöd såsom investeringsstöd samt projektstöd och kompetensutveckling. Mellan 20072011 har det från landsbygdsprogrammet satsats ca inom ramen för det nya matlandet. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 2.9 Beviljat stöd inom en konkurrenskraftig livsmedelssektor och landsbygdsprogrammet för insatser inom det nya matlandet innebär en total investeringsvolym om ca . har 1 668 företag eller projekt med verksamhet inom visionens fem olika fokusområden fått stöd. Förädlad mat är det fokusområde inom visionen där flest stöd betalats ut inom landsbygdsprogrammet.