prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — De offentliga aktörernas samspel med det civila samhället inom kulturmiljöområdet behöver också vidareutvecklas, exempelvis genom att erfarenheterna från Hus med historia tas till vara och sprids. RAÄ har fått regeringens uppdrag att administrera satsningen Kulturarvslyftet. Genomförandet av satsningen är av stor betydelse för såväl kulturmiljöarbetet som för hela kulturarvsområdet och bidrar till att ge människor som står långt från arbetsmarknaden möjlighet till meningsfull och utvecklande sysselsättning. Behoven av resurser för förvaltningen av kulturmiljön är stora och finns omfattande behov av insatser för att bygga upp och förmedla kunskap om kulturmiljön. Det är angeläget att de medel som avsätts för dessa ändamål, inom anslaget 7:2 och inom den kyrkoantikvariska ersättningen, används effektivt och ger största möjliga samhällsnytta. Det är också viktigt att möjligheter att samfinansiera insatser tas till vara, exempelvis inom Kulturarvslyftet. Kvalitet handlar i kulturmiljöarbetet ofta om att metodiskt integrera aktuell och relevant kunskap i olika processer. Det är väsentligt att kunskapen om kulturarvet och kulturmiljön utvecklas och används på nya sätt. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 214 937 tkr prisnivå. 3Motsvarar 214 937 tkr prisnivå. 4Motsvarar 214 938 tkr prisnivå. Anslaget används för RAÄ:s förvaltningskostnader. RAÄ ansvarar för frågor om kulturmiljön och kulturarvet. RAÄ ska bl.a. värna om kulturvärdena i bebyggelsen och i landskapet, bevaka kulturmiljöintresset vid samhällsplanering och byggande samt verka för att hoten mot kulturmiljön möts. Andra uppgifter är att utföra arkeologiska undersökningar och svara för konservering samt vård av kulturminnen och kulturföremål. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till ca , varav ca avser arkeologisk uppdragsverksamhet. Förutom dessa inkomster rör det sig framför allt om entréavgifter och inkomster av försäljning. Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom RAÄ innefattar undersökningar och utredningar som föranleds av lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och som utförs av RAÄ:s avdelning för arkeologiska undersökningar (UV) mot avgift. Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 7:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:1 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 9.5.27:2 Bidrag till kulturmiljövård 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslagets ändamål är att finansiera bidrag till kulturmiljövård. Bidragsbestämmelserna innebär i korthet att bidrag lämnas för att bevara och tillgängliggöra kulturmiljön. Inom ramen för anslaget avsätts även medel för att täcka vissa arkeologiska undersökningskostnader och för att täcka kostnader för att tillvarata fornfynd. En ny förordning (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer trädde i kraft . Tabell 9.8 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142016. Skälen för regeringens förslag: Projekt inom kulturmiljövårdsområdet sträcker sig ofta över flera kalenderår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20142016. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Erhållet/föreslaget bemyndigande 9.5.3 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning Regeringens överväganden 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används av för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena; kyrkoantikvarisk ersättning. Ersättningen, som avser kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser, ska fördelas av efter samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet, se 4 kap. 16 § lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Tabell 9.11 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning . , 2015 och 2016 respektive 460 000 000 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 10 Museer och utställningar Avsnittet omfattar statens stöd till museer och utställningsverksamhet. De myndigheter som är verksamma inom detta område är , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren och med Stiftelsen , Statens maritima museer, , , , Riksutställningar och Forum för levande historia. Dessutom finns ett stort antal andra institutioner med verksamhet inom området varav följande kan nämnas: Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , de regionala museerna, Stiftelsen för , Stiftelsen , Stiftelsen och , Stiftelsen , Stiftelsen i , Stiftelsen , Ájtte Svenskt fjäll- och samemuseum, , , , , och . Även stödet till statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål omfattas av detta avsnitt. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom Museer och utställningar utgiftsområde 17 8:1 Centrala museer: Myndigheter 8:2 Centrala museer: Stiftelser 8:3 Bidrag till vissa museer 8:5 Forum för levande historia 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa Summa Museer och utställningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 3.3. Bedömningen av resultaten för museers och utställningars verksamhet utgår från regeringens beslutade uppgifter för institutionerna i enlighet med vad som fastställts i myndighetsinstruktioner, regleringsbrev, riktlinjer och villkor samt övriga regeringsbeslut. Bedömningen görs utifrån institutionernas resultat vad gäller bl.a. deras förvaltning av samlingarna, deras publika verksamhet, jämställdhet, kunskapsuppbyggnad inom berört område samt samverkan med andra myndigheter och aktörer. Bedömningen utgår vidare från gjorda insatser för att främja kvalitet samt förmågan att förnya och utveckla verksamheten. Som underlag till bedömningarna har även rapporter från bl.a. använts. Museernas attraktionskraft avspeglar sig bl.a. i att museibesöken på både de centrala och de regionala museerna stadigt ökar. var det hela 18 miljoner personer som besökte museer, vilket är ungefär lika många personer som gick på bio . Antalet besökare på de statliga centrala museerna ökade , från drygt 7 miljoner 2010 till 7,5 miljoner . Det är som besöken ökar på de centrala museerna. Flest besökare hade , och i . Den största procentuella ökningen stod för. Antalet barn- och ungdomsbesök ökade med . Högst andel barn och unga hade samt Musik- och Antal besök på de regionala museerna har också ökat . har samordnade publikundersökningar genomförts vid 22 av de 25 statliga museerna. Undersökningarna visade att den genomsnittliga medelåldern för museibesökaren var för både kvinnor och män. Den högsta medelåldern, , hade besökarna vid . Yngre besökare lockades till (), Musik- och () och (). Enligt undersökningen var majoriteten av besökarna kvinnor (). Det museum som besöks av störst andel män är (). Störst andel kvinnliga besökare hade och . har de 22 statliga museer som genomfört de samordnade publikundersökningarna haft i genomsnitt utländska besökare. Av dessa har kommit från ett europeiskt land. Regeringen anser det viktigt att följa upp både museernas kvantitativa och kvalitativa resultat. Ett flertal museer arbetar med att genomföra kvalitativa besöksundersökningar för att få reda på hur nöjd publiken är med sitt museibesök. Generellt visar undersökningarna på relativt höga betyg för museibesöken. För att bl.a. få en större jämförbarhet mellan museerna har Riksutställningar fått regeringens uppdrag att, i samråd med berörda museer, föreslå enhetliga metoder för kvalitativa publikundersökningar som kan genomföras på de statliga centrala museerna. Uppdraget ska redovisas . De statliga museerna har till uppgift att på ett långsiktigt och kvalitetssäkrat sätt vårda och förvalta sina, i många fall, ovärderliga föremålssamlingar . Insatserna inbegriper t.ex. konservering, klimatförbättringar, magasinering och allmän föremålsvård. En sammanfattande bedömning av de statliga museernas insatser inom området är att ett flertal kvalitetshöjande åtgärder har genomförts . Dock beskriver vissa av museiinstitutionerna att det finns betydande brister i den långsiktiga föremålsvården, både vad det gäller förvaltning och vård. Kulturfastigheterna utgör en betydelsefull del av kulturarvet. Regeringen arbetar med att säkerställa en långsiktig och hållbar vård och förvaltning av de fastigheter som bl.a. inrymmer museer. Förberedelserna för en renovering och ombyggnad av huvudbyggnad i går vidare. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra ett projekteringsarbete inför renovering och ombyggnad av museet. I och med detta beslut inleddes processen med att göra till en fullt modern och miljöklassad museibyggnad anpassad för framtidens museiverksamhet. Projekteringsarbetet beräknas pågå i ca . Målet är att det nya museet ska stå klart /2017. avslutades forskningsprojektet framtid för . Projektet har genererat väsentlig ny kunskap om hur träet i bryts ner och bildar grunden för den bevarandeplan som ska utarbetas av Statens maritima museer . inleddes ett nytt forskningsprojekt kring Vasabevarandet i samarbete med ny stödstruktur för . Projektets syfte är att arbeta fram en design för en ny stödvagga för skrovet och beräknas vara klart . Regeringen arbetar även med att förändra principerna för hyressättningen för de fem institutioner som har kostnadshyror, dvs. Operan, , , och . Regeringen har i regleringsbrevet till gett myndigheten i uppdrag att omförhandla hyresavtalen för huvudbyggnaderna vid de fem berörda institutionerna. Målet är en mer ändamålsenlig hyressättning. Forum för levande historia Forum för levande historia har en grundläggande uppgift att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har även som uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. har regeringen gett myndigheten nya uppdrag med särskilt fokus på insatser som motverkar och förebygger intolerans och på åtgärder för att främja utsatta gruppers möjligheter att ta tillvara sina rättigheter. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har en uppföljning och utvärdering av främst myndighetens organisation och verksamhet genomförts av (se avsnitt 2.2.2 Prioriteringar). Riksutställningars uppdrag har omprövats och omformulerats inom ramen för regleringsbrevet samt i en ny instruktion fr.o.m. . Myndighetens nya huvuduppgift är att främja utveckling inom utställningsområdet och i samverkan med museer och andra utställningsaktörer utarbeta former för en ökad samverkan som rör utåtriktat och pedagogiskt arbete. Arbetet ska huvudsakligen ske genom att bedriva nationell och internationell omvärldsanalys, samla in och förmedla kunskaper och erfarenheter, ge teknik- och metodstöd samt stödja produktion och förmedling av vandringsutställningar som syftar till att ge perspektiv och samhällsutvecklingen. Myndigheten ska i sin verksamhet även prioritera dels barn och ungdomar, dels samtidskonstens utveckling och spridning i landet. I de statliga museernas magasin och arkiv finns miljontals föremål, bilder och konstskatter. Ett omfattande digitaliseringsarbete har pågått , men stora delar av museernas samlingar återstår att digitalisera. Den digitala utvecklingen på museerna har lett till att efterfrågade objekt är sökbara dels på museernas egna webbplatser, dels genom utvecklingen av K-samsök, som är en webbservice med kulturarvsdata från institutioner eller föreningar. Även vissa museers samarbete med Google Art kan nämnas som ett samarbete som ligger i linje med ett ökat tillgänggörande av kulturen. Det är angeläget att museerna, likväl som övriga berörda statliga kulturinstitutioner, använder den digitala utvecklingen som en drivkraft och en hävstång för att utveckla verksamheten och därmed öka tillgängligheten. Centralmuseernas samarbete för att digitalisera föremålssamlingarna kommer därför att följas noga av regeringen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I detta sammanhang bör även nämnas regeringens nationella digitaliseringsstrategi, Digitalt kulturarv, som bl.a. innebär att de statliga museerna ska ta fram planer för hur de ska arbeta med att digitalisera och tillgängliggöra sina samlingar. Som stöd för detta arbete finns ett samordningssekretariat på för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet Digisam (se avsnitt 8.4). Barns och ungas rätt till kultur En av kulturpolitikens högst prioriterade frågor är barns och ungas rätt till kultur. Kulturarvet, inte minst museerna, spelar en väsentlig roll för barns och ungas utveckling och lärande. Museerna erbjuder bl.a. pedagogiska upplevelser för barn och unga såväl inom ramen för det formella lärandet i förskola, grundskola och gymnasiet, som för att tillsammans med vuxna eller på egen hand besöka museerna. För att betona vikten av barns och ungas rätt till kultur har regeringen bl.a. gett alla statliga museer i uppdrag att ta fram strategier för sin barn- och ungdomsverksamhet för åren 20122014. Kvaliteten på strategierna varierar dock, vilket gör att regeringen kommer att följa institutionernas arbete med att implementera strategierna i den löpande verksamheten. En viktig fråga för museiområdet är att stärka samverkan och samarbete, såväl inom själva museisektorn som med övriga delar av samhället. Förutsättningarna för ökad samverkan har förbättrats i och med regeringens uppdrag till att vara den primärt samlande noden och kommunikationskanalen för museer. Överlag sker en stor andel samarbeten och samverkan både inom sektorn och med andra myndigheter och aktörer, inte minst det civila samhället. Det visar den sammanställning som Centralmuseernas samarbetsråd redovisade i sin rapport till regeringen, Förstärkt samarbete inom museisektorn (Ku2010/552). Rapporten visar att samarbetet sker inom alla delar av centralmuseernas verksamhet. Regeringen har uppmärksammat behovet av en ökad jämställdhet inom kulturområdet. För de museer som får statligt bidrag innebär detta bl.a. att de ska öka arbetet med att belysa och ge nya perspektiv på sina samlingar och utställningar utifrån jämställdhetsaspekter. Generellt är det angeläget att museerna arbetar långsiktigt med att jämställdhetsintegrera sin kärnverksamhet. För att bl.a. öka jämställdhetsintegreringen i verksamheten har regeringens uppdrag att ta fram underlag och utveckla metoder för en mer jämställd representation i samlingar och utställningar. I anslutning till uppdraget har en arbetsgrupp skapats på , JÄMUS, som bl.a. driver det operativa arbetet med uppdraget. JÄMUS arbete syftar bl.a. till att kartlägga museernas behov, kommunicera uppdraget och diskutera idéer. Därefter planeras arbetet gå vidare med en mer konkret planeringsfas, genomförande och slutligen rapportering och utvärdering. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Flera museer i är även medlemmar i föreningen i museer, en förening som bl.a. diskuterar och problematiserar genus i museernas olika verksamhetsgrenar, vad gäller både det interna och det utåtriktade arbetet. En viktig del av verksamheten är det nätverk som har byggts upp. Ett konkret exempel på ett ökat jämställdhetsperspektiv i museernas verksamhet är att producerade något fler separatutställningar med kvinnliga konstnärer än manliga. har i de kulturpolitiska målen betonat kulturens roll för att främja internationellt utbyte. Flera av de statliga museerna bedriver någon form av internationellt samarbete inom ramen för sin verksamhet. De statliga museernas internationella samarbete har bl.a. inneburit engagemang i internationella initiativ, program och projekt, forskning, in- och utlån av föremål samt vissa biståndsrelaterade verksamheter i samarbete med bl.a. Enligt de kulturpolitiska målen ska alla ha möjlighet att delta i kulturlivet och kulturpolitiken ska främja allas möjlighet till kulturupplevelser. En ökad tillgänglighet till kulturen är en av de viktigaste kulturpolitiska frågorna. Museerna har en väsentlig och avgörande roll för att detta kulturpolitiska mål ska kunna nås. De flesta museer arbetar aktivt med tillgänglighetsfrågor, inte minst genom digitaliseringen av sina samlingar, och vidtar löpande förbättringsåtgärder. Det sker även genom bl.a. utbildning av personalen, riktade visningar till utvalda grupper, visningar på olika språk, anpassningar av lokalerna och installation av olika hjälpmedel samt samarbeten med föreningar och organisationer. Resultaten av de statliga museernas verksamhet i relation till de kulturpolitiska målen samt de uppgifter som regeringen har beslutat om bedöms generellt som goda. Museibesöken på både de centrala och de regionala museerna ökar stadigt, trots hård konkurrens från bl.a. upplevelseindustrin. Antal museibesök är dock bara en variabel bland flera vid bedömningen av museernas resultat. Minst lika viktigt är att se på verksamhetens kvalitet. I en ständigt föränderlig omvärld är det angeläget att de statliga museerna följer med i samhällsutvecklingen, inte minst för att kunna möta allmänhetens förväntningar och behov. De statliga museerna förvaltar inte bara centrala delar av vårt kulturarv, utan är även väsentliga och relevanta aktörer när det gäller dagsaktuella frågor. Det är positivt att museerna har tagit en allt mer aktiv roll som en plats där människor kan diskutera och reflektera över aktuella frågeställningar, som t.ex. demokratiutveckling, alla människors lika värde och kulturell mångfald. museer tillhör de främsta i världen, inte minst när det gäller verksamhet som är riktad mot barn och unga samt samarbete med skolan. Museerna erbjuder t.ex. pedagogiska upplevelser för barn och unga såväl inom ramen för det formella lärandet i förskola, grundskola och gymnasiet, som för att tillsammans med vuxna eller på egen hand besöka museerna. En samlad bedömning av museernas verksamhet för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 barn och ungdom visar att institutionerna generellt arbetar med att möta barns och ungas behov samt prioriterar målgruppen i sin verksamhet. Det är en utmaning för flera museer att hantera en ständigt växande föremålssamling. Ett ökat antal föremål kräver ökade insatser inom konservering, klimatförbättring, magasinering och allmän föremålsvård. Museerna har genomfört ett flertal kvalitetshöjande åtgärder inom området. behöver vissa museer intensifiera arbetet för att trygga den långsiktiga vården av samlingarna. En central fråga för museerna är vikten av att arbeta regionalt. Det är viktigt att understryka att de statliga museerna, trots att en majoritet av dem ligger i , är hela museer. Som ett led i ett ökat regionalt perspektiv har de statliga museerna i årets regleringsbrev regeringens uppdrag att utveckla sitt arbete för att verksamheten i ökad utsträckning ska ge effekter i hela landet. En ytterligare fråga som är angelägen för museiområdet är att fortsätta arbetet med en ökad samverkan, både inom själva museisektorn och med övriga delar av samhället. Förutsättningarna för detta har förbättrats i och med uppgift som den primärt samlande noden och kommunikationskanalen för museer. Det bör dock finnas utrymme för museerna att i än högre grad samarbeta och samverka inom sektorn samt med andra myndigheter och aktörer, inte minst det civila samhället. Regeringen ser ett betydande värde i att museernas samverkan och samarbete utvecklas ytterligare. Museerna är även betydelsefulla för utvecklingen av besöks- och upplevelsenäringen i alla delar av . Museernas verksamhet ökar t.ex. attraktiviteten i regionen och kan bidra till ekonomisk tillväxt och ökad regional utveckling. Inför kommande år står de statliga museerna inför vissa utmaningar vad gäller den strategiska kompetensförsörjningen. kommer det att ske en generationsväxling bland museernas personal vilket utifrån ett verksamhetsperspektiv ställer krav på en väl avvägd kompetensförsörjning. Övriga områden som de statliga museerna bör uppmärksamma vidare är eventuella brister i vården och förvaltningen av samlingarna samt en ökad digitalisering och tillgängliggörande av samlingarna. Vissa museer har även ett behov av 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att se över sin publika verksamhet i syfte att öka den publika attraktionskraften. Den uppföljning och utvärdering av Forum för levande historia som utfördes visar att myndigheten har en väl avvägd verksamhet och organisation utifrån det uppdrag myndigheten har. Regeringens bedömning är att Riksutställningar har genomfört ett omfattande förändringsarbete avseende både budgetfrågor och personal på ett ansvarsfullt och strukturerat sätt. har myndigheten på ett nytänkande och konstruktivt sätt utvecklat verksamheten utifrån sitt nya uppdrag. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 10.2 Antal besökare vid de centrala museerna 200920111 (Musik- och teater- 1Uppgifterna är främst hämtade från rapporten och tillgänglighet för museer 2011 men även från institutionernas årsredovisningar. 2För och saknas uppgifter för uppdelning på kvinnor och män. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 10.5.1 8:1 Centrala museer: Myndigheter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 983 203 tkr prisnivå. 3Motsvarar 983 201 tkr prisnivå. 4Motsvarar 983 204 tkr prisnivå. Anslaget används till förvaltningskostnader för de centrala museer som är myndigheter. Följande centrala museer omfattas: , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren och med Stiftelsen , Statens maritima museer, , samt . De specifika uppgifterna framgår av instruktionen för varje myndighet. Tabell 10.4 Sammanställning över medelsfördelningen till Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur klosters slott med Stiftelsen Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.5 Sammanställning över avgiftsinkomsterna1 till Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur 1I myndigheternas avgiftsinkomster ingår bl.a. entré- och visningsinkomster samt inkomster av försäljning, ev. sponsring och lokaluthyrning m.m.