prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — Regeringens ambition är att i dialog med arbetsmarknadens parter förbättra flexibiliteten på arbetsmarknaden och underlätta inträdet exempelvis genom utökade möjligheter till praktik och lärlingsanställningar. När arbetsmarknaden fungerar bra kan arbets- sökande och företag som vill anställa snabbt och lätt hitta varandra. Arbetet med att förbättra arbetsmarknadens funktion pågår alltjämt, exempelvis genom att söka vägar för att ytterligare förbättra matchningen mellan arbets- lösa och lediga jobb samt med insatser för att förbättra effektiviteten i arbetsförmedlingen. Den gemensamt finansierade välfärden ska hålla hög kvalitet och komma alla till del. Utbildning är centralt både för den enskilde individen och för samhället i stort. En bra skola kompenserar för skillnader i elevernas livsvillkor och förutsättningar, samt utgör en viktig grund för människors framtida möjligheter. Utbildning skapar förutsättningar för alla medborgare att aktivt delta i samhället och göra egna aktiva val om sina liv. Regeringens arbete med att förbättra kvaliteten i utbildningskedjan fortsätter. En prioriterad fråga är att underlätta lösningar som främjar övergången mellan skola och arbetsliv. Regeringens politik syftar till hög kvalitet, mångfald och valfrihet inom skolan, vården och omsorgen. Lika höga krav ska gälla för såväl privata som offentliga verksamheter och kombineras med uppföljning, utvärdering och granskning. Svensk hälso- och sjukvård uppvisar goda me- dicinska resultat vid en internationell jämförelse. Regeringen vill fortsätta att förbättra vårdens tillgänglighet och stärka patientsäkerheten. En åldrande befolkning och ett ökat behov av vård- och omsorgstjänster innebär ytterligare utma- ningar för hälso- och sjukvården samt äldre- omsorgen. Regeringens arbete med att säkerställa ett effektivt rättsväsende fortsätter. Målsättningen är att genomföra reformer som förebygger brott och som leder till snabba, tydliga och konse- kventa reaktioner på brott. har i många avseenden goda förutsätt- ningar för företagande. Befolkningen är välutbil- dad och har också tagit till sig ny teknik snabbt. En högkvalitativ högre utbildning och forskning är nödvändig för att ha internationellt konkur- renskraftiga företag. Näringslivet är innovativt med omfattande forsknings- och utvecklings- verksamhet och det finns god finansiell kapa- citet. Den svenska konkurrenskraften har stärkts genom regeringens utveckling av företagsklima- tet. Företagsklimatet i rankas högt i internationella jämförelser. För att bibehålla denna plats även krävs bl.a. en aktiv politik för innovation och företagande. Regeringen fortsätter att vidta åtgärder för att främja företagande och företagsklimatet. förslag om risk- kapitalavdrag (SOU 2012) bereds i . Kommittén har ett brett uppdrag och ska fram till utgången av 2013 ha lämnat tre betänkanden, ett om skatteincitament för risk- kapital, ett om skatteincitament för forskning och utveckling och i huvudbetänkandet behandlas möjligheterna att minska beskatt- ningen av riskkapital i bolagssektorn och att göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och lån. Ett led i regeringens arbete är också de åtgärder mot skatteplanering med ränteavdrag som presenterats. Genom dessa motverkas oacceptabla skatteupplägg och förutsättningarna för beskattning på lika villkor inom bl.a. välfärdssektorn förbättras. Åtgärderna skapar ett utrymme att minska bolagssektorns skattebelastning vilket bl.a. kan ske genom att bolagsskatten sänks. För att stärka konkurrenskraften och säkra välfärden framöver krävs forskning och innovationskraft i världsklass. Regeringen kommer i den kommande propositionen om forskning och innovation att presentera en tydlig satsning på dessa områden. Effektivare person- och godstransporter är centrala för ekonomisk tillväxt och ökar möjlig- heterna för människor att hitta arbete inom pendlingsavstånd. För företag innebär väl fungerande transporter möjligheter att anställa personal med rätt kompetens och att verka i hela landet. Väl fungerande transporter är därmed av stor betydelse för företagens konkurrenskraft och för investeringsklimatet. Att vårda den infrastruktur som finns är av största vikt för att säkra robusta väg- och järnvägssystem. Regeringen avser att lämna en infrastruktur- proposition till . Propo- sitionen är en viktig del i arbetet med att möta de framtida behoven av åtgärder inom transport- systemet. Ett stabilt finansiellt system Ett stabilt och väl fungerande finansiellt system är av central betydelse för ekonomin. En rad åt- gärder har vidtagits för att stärka den finansiella stabiliteten, men det faktum att den svenska banksektorn är stor i relation till BNP innebär betydande risker. Svenska skattebetalare ska inte behöva betala för oansvarigt risktagande hos bankerna. Baserat på hur den svenska bank- sektorn är uppbyggd har regeringen, och gjort bedömningen att de fyra svenska storbankerna ska ha högre kapitaltäckningskrav än III:s minimikrav på 7 procents s.k. kärnprimärkapital i förhållande till bankens riskvägda tillgångar. Regeringens ambition är att i ett första steg höja kraven till av de riskvägda tillgångarna, fr.o.m. . I ett andra steg ska sedan kravet stiga till 2015. Genomförandet påverkas dock av såväl pågående förhandlingar på EU-nivå som stabiliteten i det svenska finansiella systemet. Parallellt med arbetet att stärka regelverket och förbättra tillsynen av finansmarknaderna arbetar regeringen aktivt med att stärka konsu- menternas ställning gentemot de finansiella företagen. Konsumenterna befinner sig i ett kunskapsunderläge som riskerar att urholka deras förtroende för finansföretagen. Genom tydligare information framför allt gällande avgifter ökar möjligheterna för konsumenterna att skilja mellan bra och dåliga finansiella produkter. Gränsdragningen mellan rådgivning och marknadsföring av komplexa finansiella produkter ses över. Avgifter, risker och avkastning måste redovisas tydligare. Regeringen vill förbättra rörligheten på arbets- marknaden och ge alla, oavsett ekonomisk ställning, tillgång till jobb- och studiemöjlig- heter. Därför behöver bl.a. tillgången till bostäder och mångfalden i utbudet av bostäder förbättras. Brist på boende försämrar möjlig- heten för enskilda, inte minst unga, att flytta dit jobben finns eller till studier på annan ort. En rad reformer för en bättre bostadsmarknad har genomförts . Den tidigare fastighetsskatten på bostäder, som inte upp- levdes som rättvis och legitim, har avskaffats. En ny plan- och bygglag har förenklat plan- och bygglovsprocesserna. Ineffektiva subventioner har avskaffats och parterna på bostads- marknaden har nått hållbara överenskommelser. Detta reformarbete fortsätter. Regeringen aviserar i denna proposition förslag som gör det enklare och ökar drivkrafterna för privatpersoner att hyra ut sin bostad och på så sätt snabbt öka tillgången på bostäder. Vidare aviseras åtgärder för att stimulera till högre bostadsbyggande. Förslagen är ett led i det fortsatta arbetet med att reformera bostadsmarknaden för att trygga tillgången på bostäder för alla, inom ramen för den nuvarande modellen för hyresmarknaden. Klimatförändringarna är tillsammans med bevarandet av biologisk mångfald, havsmiljö och giftfri miljö regeringens mest prioriterade mil- jöfrågor. Det förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i andra internationella sammanhang. Eftersom klimatförändringar är globala är internationella överenskommelser en viktig del i ett effektivt klimatarbete. har gått och går före och har åtagit sig att vidta fler och snabbare åtgärder än många andra EU- länder. Genom kostnadseffektiva och långsiktiga åtgärder arbetar regeringen för att fortsatt uppnå ambitiösa mål för klimat- och energi- politiken. Regeringen ambition är att ska ha en hållbar och resurseffektiv ener- giförsörjning, utan nettoutsläpp av växthusgaser. Regeringens reformambitioner för mandat- perioden, som presenterades i budget- propositionen , genomförs när det finns reformutrymme, det ekonomiska läget tillåter och under förutsättning att viktiga reformer inom prioriterade välfärdsområden kan säkras. För att minska utanförskapet, öka den var- aktiga sysselsättningen och göra det mer attrak- tivt att utbilda sig, starta och driva företag vill regeringen ytterligare förstärka jobbskatte- avdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig skatt. När individer och familjer får behålla mer av sina inkomster ökar dessutom självständigheten och möjligheterna att forma sina egna liv. Regeringen har ambitionen att fortsatt förbättra företagsklimatet och villkoren för företagande, investeringar och sysselsättning, bl.a. genom att se över företagsbeskattningen. Regeringen avser även att eller 2014 återkomma med förslag om sänkt skatt för pensionärer, under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. 3.1Utsikter för svensk ekonomi I spåren av de statsfinansiella problemen i flera euroländer bromsade svensk ekonomi in kraftigt . Inbromsningen innebär att tillväxten 2012 förväntas bli svag och att arbets- lösheten stiger. Osäkerheten kring statsskulds- krisen i har minskat och de finansiella marknaderna har börjat stabiliseras. återvänder successivt förtroendet bland hushåll och företag. Efterfrågan i bedöms därför gradvis öka och framåt. Sysselsättningen förväntas börja öka un- der 2013, och 2014-2016 utvecklas arbetsmark- naden starkt. Arbetslösheten närmar sig 2016 och resursutnyttjandet i ekonomin som helhet bedöms då vara normalt. Det råder stor osäkerhet om den framtida konjunkturutvecklingen. Även om riskbilden förskjutits i positiv riktning jämfört med be- dömningen i budgetpropositionen be- döms fortfarande riskerna för en svagare ut- veckling dominera. Den finansiella oron var påtaglig , men har minskat till följd av åtgärder som vidtagits av Europeiska central- banken (ECB), EU och länder med akuta statsfinansiella problem. Stödåtgärder som vid- tagits av ECB i syfte att underlätta bankers finansiering har minskat den finansiella stressen i Därigenom har riskerna för en kraftig kreditåtstramning minskat betydligt. Ökat finanspolitiskt samarbete inom EU samt omfattande åtstramnings- och reformprogram i flera euroländer har bidragit till att stabilisera de finansiella marknaderna (se diagram 3.1). Den finansiella oron väntas fortsätta att minska 2012. Trots att oron på de finansiella marknaderna har avtagit och åtgärder vidtagits för att motverka den statsfinansiella krisen är den internationella konjunkturutvecklingen fortsatt mycket osäker. I euroområdet väntas saneringen av de offent- liga finanserna, en svag inhemsk efterfrågan och en dämpad omvärldsefterfrågan medföra en mild recession 2012. Saneringen av de offentliga finanserna och genomförandet av strukturrefor- mer kommer att ta tid och ge resultat först . Återhämtningen i euroområdet blir därmed utdragen 20132016. Diagram 3.1 Räntespreadar för 10åriga statsobligationer Källa: Reuters Ecowin. Den amerikanska ekonomin har påver- kats i relativt liten omfattning av statsskulds- krisen i euroområdet. Det finns tydliga tecken på en starkare konjunktur i , med t.ex. sjun- kande arbetslöshet. Resursutnyttjandet är dock lågt och återhämtningen väntas bli utdragen, även om tillväxten stimuleras av en expansiv penningpolitik. Det beror bl.a. på att det finns ett behov av en kraftfull konsolidering av de offentliga finanserna även i . Den po- litiska oenigheten i kongressen skapar dock stor osäkerhet om utformningen av den framtida finanspolitiken. Den svaga konjunkturen i omvärlden dämpar den svenska tillväxten, främst . I takt med att de finansiella marknaderna fortsätter att stabiliseras, och åtgärder vidtas för att lösa de statsfinansiella problemen i , avtar dock oron bland svenska hushåll och företag. 3.1.2Svensk ekonomi påverkas av skuldkrisen Den svenska ekonomin har vuxit mycket snabbt och under större delen av 2011 (se diagram 3.2). Både den inhemska efterfrågan och exporten har varit viktiga drivkrafter för åter- hämtningen efter finanskrisen. dämpades dock tillväxten i svensk ekonomi markant och konjunkturen väntas mattas tydligt 2012. Detta beror på flera samverkande faktorer. De statsfinansiella problemen i framför allt euroområdet har medfört att omvärlds- efterfrågan och därmed efterfrågan på svenska exportprodukter har dämpats kraftigt. Exporten minskade och indikatorer tyder på en svag ökning av exporten under inledningen av 2012. Hushållens konsumtion dämpades till följd av bl.a. ökad osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen och en svag förmögenhets- utveckling. Det osäkra ekonomiska läget, den svaga exportefterfrågan och den svaga inhemska efterfrågan gör att företag avvaktar med att investera. Diagram 3.2 Svensk BNP Procentuell förändring (vänster skala) Säsongrensad nivå på kvartal (höger skala) Anm.: BNP i fasta priser, referensår 2010. Källor: och egna beräkningar. Den svaga tillväxten i svensk ekonomi väntas leda till ett minskat resursutnyttjande . Mätt med det s.k. BNP-gapet sjunker resurs- utnyttjandet från -1,2011 till - 2012 (se tabell 3.2). kan produktionen och sysselsättningen därmed öka snabbt utan att det uppstår överhettningstendenser. Det beror på en kombination av det låga resursutnyttjandet i ekonomin 2012 och stark potentiell tillväxt till följd av bl.a. regeringens reformer för en bättre fungerande arbetsmarknad och ett bättre företagsklimat. Utfall , prognos för 20122016 Procentuell förändring om annat ej anges -1,0 -2,7 -2,1 -0,9 -0,4 -0,1 -0,3 Arbetslöshet, äldre def.6 1Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 2Enligt EU2020-målet, dvs. sysselsatta i procent av befolkningen i åldersgruppen . 4Produktivitet i näringslivet. 5I procent av arbetskraften. 6Antal arbetslösa exklusive heltidsstuderande arbetslösa i procent av arbets- kraften exklusive heltidsstuderande, s.k. öppen arbetslöshet. Här avses , ursprungligen avsågs . Skillnaden mellan åldersgrupperna är marginell när det gäller arbetslöshetstalet. 7Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , och egna beräkningar. I takt med att de finansiella marknaderna fortsätter att stabiliseras och hushållens oro minskar, väntas hushållens konsumtion öka snabbare och framåt. En expansiv penningpolitik och gradvis ljusare utsikter på arbetsmarknaden bidrar till att hushållens konsumtion ökar i god takt 2013 2016. Även i omvärlden väntas konjunkturen stärkas, vilket bidrar till en snabbare exporttillväxt. Allt eftersom efterfrågan och produktionen ökar i snabbare takt blir behovet av investeringar förhållandevis stort, vilket leder till att de ökar starkt. BNP ökar med i genomsnitt 20132016 och den goda tillväxten gör att resursutnyttjandet stiger successivt. Lågkonjunkturen blir dock utdragen och först bedöms resursutnyttjandet bli normalt i ekonomin som helhet. Regeringens reformer har lagt grunden för motståndskraftig arbetsmarknad Återhämtningen på arbetsmarknaden har varit snabb . Antalet sysselsatta har ökat kraftigt (se diagram 3.3). Den starka upp- gången i sysselsättningen har även inneburit att arbetslösheten har minskat, trots att arbetskraftsdeltagandet har ökat påtagligt (se diagram 3.3 och diagram 3.4). De senaste två årens goda utveckling på arbetsmarknaden kan förklaras av både en starkare konjunktur och reformer som stärkt arbetslinjen och företags- klimatet. Ett tecken på att regeringens reformer har förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt är att arbetskraftsdeltagandet och sysselsättnings- graden har ökat i de flesta åldersgrupper. Skuld- krisen gör dock att utvecklingen dämpas och att arbetslösheten börjar falla tillbaka först (se diagram 3.4). var den säsongsrensade arbetslösheten . Diagram 3.3 Arbetskraft och sysselsättning Källor: , och egna beräkningar. Anm.: Säsongrensad data. Källor: , och egna beräkningar. Inbromsningen i den svenska ekonomin har redan medfört att företagens behov av att öka antalet anställda snabbt har avtagit. Ökningen av sysselsättningen dämpades och den bedöms bli i princip oförändrad . Inbromsningen beror främst på att företagen inte förnyar visstidsanställningar och inte ersätter naturliga avgångar i samma utsträckning som de gjort . Någon våg av varsel i nivå med utvecklingen och 2009 väntas dock inte. Utbudet av arbetskraft väntas fortsätta att öka till följd av att befolkningen i arbetsför ålder växer. Arbetslösheten bedöms därför stiga till 2012. I takt med att efterfrågan i ekonomin åter tar fart förbättras läget på arbetsmarknaden och sysselsättningen förväntas därför öka snabbt un- der framför allt 2014 och 2015. Arbetslösheten väntas minska till 2016, vilket är i linje med regeringens bedömning av jämvikts- arbetslösheten 2016. Den svaga utvecklingen försvårar framför allt för dem som varit arbetslösa . Andelen långtidsarbetslösa bedöms öka 2012. Långtidsarbetslösheten skiljer sig kraftigt åt mellan olika grupper. Personer födda utanför , äldre och personer med högst förgymnasial utbildning är t.ex. långtidsar- betslösa i högre utsträckning än andra grupper. För dessa grupper blir det ännu svårare att få jobb när konjunkturen åter försvagas, dels för att en individs anställningsbarhet tenderar att minska med arbetslöshetstidens längd, dels för att långtidsarbetslöshet i sig kan vara stigmatiserande. Det låga resursutnyttjandet på arbetsmarknaden och avmattningen av konjunkturen 2012 bidrar till att den pågående avtalsrörelsen väntas resultera i måttliga löneökningar, även om löneökningarna antas bli högre i denna avtalsrörelse än förhandlingsrunda. I takt med att arbetsmarknadsläget förbättras bedöms lönerna öka något snabbare 20142016. Det låga resursutnyttjandet leder i kombinat- ion med relativt låga enhetsarbetskostnader till att den underliggande inflationen väntas bli lägre än under större delen av prognos- perioden. antas sänka reporäntan till och sedan behålla den nivån . Reporäntan höjs därefter i takt med att resursutnyttjandet och inflationstrycket stiger. Demografiska förändringar påverkar sysselsättningsgraden negativt ökade antalet sysselsatta med 213 000 personer. har sysselsättningsgraden i befolkningen () minskat från . Att syssel- sättningsgraden minskat något som antalet jobb ökat beror på att befolkningen ökat, men framför allt på att befolkningens samman- sättning ändrats på ett ogynnsamt sätt (se diagram 3.5). Diagram 3.5 Förändring av befolkningen efter ålder 1574, 20062011 0 15 18 21 24 27 30 33 36 39 42 45 48 51 54 57 60 63 66 69 72 Anm.: Befolkningen mätt respektive 2011. En viktig förklaring till att sysselsättningsgraden totalt sett minskat något är att gruppen , vilken är den grupp som har högst sysselsätt- ningsgrad, har minskat som andel av befolk- ningen . Det beror i huvudsak på att många i de stora årskullar som föddes nu går i pension. Förändringen i befolkningens åldersstruktur döljer det faktum att sysselsättningsgraden ökat inom olika åldersgrupper. Särskilt mycket har den ökat bland de som är . Bland de riktigt unga () och äldsta () har sysselsättningsgraden emellertid minskat (se diagram 3.6). Diagram 3.6 Sysselsättningsgraden och 2011 fördelat på åldersgrupper Utrikes födda har kraftigt ökat sin andel av befolkningen , från till . Utrikes födda har jämfört med inrikes födda en lägre sysselsättningsgrad, vilket i sig är problematiskt (se avsnitt 5). Sysselsättningsgraden har legat stilla bland utrikes födda . Betydelsen av demografiska förändringar kan illustreras med en beräkning där sysselsättnings- graden inom olika grupper hålls nivå, som befolknings- strukturen tillåts ändras. En sådan beräkning visar att sysselsättningsgraden enbart till följd av demografiska förändringar skulle ha minskat med . I själva verket minskade sysselsättnings- regeringens politik bidragit till att hålla uppe sysselsättningen väl, särskilt om man beaktar att den demografiska utvecklingen varit ogynnsam. 3.1.4Riskerna för en sämre utveckling och BNP öka mer än vad som förväntas, utan att Osäkerheten är stor kring den framtida konjunkturutvecklingen. Sammantaget bedöms riskerna för en sämre utveckling överväga, även om de bedöms ha minskat något sedan budgetpropositionen beslutades . En risk som tydligt avtagit under inledningen av 2012 är risken för att de europeiska bankerna i praktiken skulle förlora möjligheten att finansi- era sig på de finansiella marknaderna. ECB:s utfärdande av treåriga lån till låg ränta har påtagligt minskat risken för att de statsfinansiella problemen sprider sig till banksektorn. I flertalet euroländer kvarstår emellertid de underliggande problemen med höga skuldnivåer och låg potentiell tillväxt. Det finns bl.a. en risk för att den finanspolitiska konsolideringen inte varaktigt minskar underskotten i de offentliga finanserna. Det finns också en risk att de negativa effekterna av de nödvändiga finanspolitiska åtstramningarna blir större än vad som antas i prognosen. Även för råder det stor osäkerhet om tidpunkten och omfattningen av framtida finanspolitiska åtstramningar. En svagare utveckling i både euroområdet och än vad som antas i prognosen skulle resultera i en betydligt mer utdragen återhämtning i omvärlden, och därmed även i . I finns det en risk att den pågående inbromsningen i svensk ekonomi får större negativa permanenta effekter på arbets- marknaden. Det skulle i så fall ske genom att grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden inte kommer in på den. Fler personer skulle då lämna arbetskraften permanent. Det finns även indikationer på att matchningen på arbetsmarknaden har försämrats . Om detta beror på strukturella faktorer kan jämviktsarbetslösheten bli högre än vad som antas i prognosen. är det möjligt att regeringens politik får större positiva effekter än vad som förutses i prognosen. Sysselsättningsgraden har ökat i de flesta åldersgrupper och arbetskraften har ökat starkare än den demografiska utvecklingen, trots det svaga konjunkturläget. Detta indikerar att regeringens reformer har förbättrat arbetsmark- nadens funktionssätt. Om deltagandet i arbets- kraften fortsätter att öka i större omfattning än vad som antas i prognosen kan sysselsättningen det uppstår överhettningstendenser i ekonomin. En ytterligare osäkerhetsfaktor är utvecklingen av produktiviteten. Produktiviteten har utvecklats svagt sedan finanskrisen. Det finns en risk att produktiviteten fortsätter att utvecklas svagt, t.o.m. svagare än vad som antas i prognosen. kan företagen ha ett uppdämt behov av att investera, vilket i så fall skulle resultera i att de börjar investera tidigare och i större omfattning än vad som antas i prognosen, med högre produktivitet som följd. Detta skulle medföra en högre BNP-tillväxt och en högre BNP-nivå på lång sikt. EU:s åtgärder och inriktning i hanteringen av den statsfinansiella krisen Den globala finansmarknadskrisen som inleddes tydliggjorde att det fanns brister i EU:s gemensamma regelverk för ekonomisk styrning. Det som ursprungligen var en kris på den finansiella marknaden övergick till en statsfinansiell kris, med stora konsekvenser för EU-ländernas ekonomier. Den statsfinansiella krisen har resulterat i att EU har vidtagit en rad åtgärder för att hantera den akuta krisen, men även för att förebygga uppkomsten av framtida kriser. När eurosamarbetet inrättades fanns en bred enighet om behovet av ekonomisk-politiska krav på de enskilda länderna. För att främja stabila offentliga finanser och motverka makro- ekonomiska obalanser beslutade därför EU:s medlemsstater att införa en . Pakten innebär bl.a. att ett lands underskott i de offentliga finanserna inte får överstiga av BNP, som den offentliga bruttoskulden högst får uppgå till av BNP. Om ett land överstiger dessa gränsvärden ska ett underskottsförfarande inledas, såvida inte särskilda omständigheter föreligger. För , men inte för övriga EU-länder, kan förfarandet resultera i kännbara böter eller räntelösa depositioner.