prop · GZ03101 · 2012-04-16 00:00:00 — Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med för miljö, areella näringar och Skydd av värdefull natur Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation 2011/12:101 BILAGA 3 23 Areella näringar, landsbygd och Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Strukturstöd till fisket m.m. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling geologiska undersökning: Geologisk geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning Avgifter till internationella organisationer Sammanställning av slutbehandlade effektivitetsrapporter 2011/12:101 BILAGA 4 Sänkta socialavgifter för vem och till vilket pris? Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet Underhåll av belagda vägar Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall i brott Studenternas anställningsbarhet regeringens och högskolans insatser Styrningen inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och modeller för resursfördelning Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och Säkerheten i statens betalningar Statliga stöd i alkoholpolitiken påverkas ungas alkoholkonsumtion? Kostnadskontroll i stora väginvesteringar Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor Statliga IT-projekt som överskrider budget Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet lärdomar i ljuset av utvecklingen i Biodrivmedel för bättre klimat hur används skattebefrielsen? Tydlighet och transparens i budgetpropositionen redovisningen av finans- och Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten Svenska bidrag till internationella insatser Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning ett (o)lösligt problem? Brottsutsatt myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i Stabilitetsfonden gör den skäl för namnet? Att hantera brottmål effektivt en utmaning för regeringen och rättsväsendet Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011/12:101 BILAGA 5 Utfall för statens budget 20072011 UO 125 och 27 Statsskuldsräntor m.m. UO 26 -4,3 -9,2 -4,3 -27,9 -0,3 -176,1 -1,1 Inkomster på statens budget 20072011 -9,7 -29,8 -10,1 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -51,9 -56,2 -66,8 -65,5 -70,8 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -7,7 -2,4 -0,1 Statens övriga inkomster (20008000) Inkomster på statens budget Källa: och egna beräkningar 2011/12:101 BILAGA 5 Den offentliga sektorns skatteintäkter 20072011 -122,0 -139,2 -162,5 -179,9 -189,6 -10,5 -13,4 -20,6 -24,6 -29,7 -23,9 -25,1 -25,4 -26,4 -28,9 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -0,8 -3,3 -4,2 -7,6 -8,2 -7,8 -5,7 -6,3 -7,3 -7,3 -6,8 -7,1 -7,2 -479,1 -515,5 -524,8 -537,0 -555,7 Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet -168,9 -178,1 -178,8 -183,5 -195,4 Källa: Egna beräkningar 2011/12:101 BILAGA 5 Utgifter på statens budget 20072011 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhörde i statens budget . Utfall som justerats för tekniska förändringar är i kursiv stil. Andel i procent av de takbegränsade utgifterna Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Justerat för teknisk förändring1 Kultur, medier, trossamfund och fritid Justerat för teknisk förändring1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande Allmän miljö- och naturvård Justerat för teknisk förändring1 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Justerat för teknisk förändring1 Avgiften till Europeiska unionen Ålderspensionssystemet vid sidan av statens 1De tekniska justeringarna av utgiftstaket för staten redovisas i budgetpropositionen, se bl.a. prop. 2010/11:1, Budgetpropositionen Från kris mot full sysselsättning, avsnitt 4.5. 2Ingår inte i takbegränsade utgifter. 2011/12:101 BILAGA 5 Realekonomisk fördelning av anslagen 20072011 -1,4 -0,1 -10,1 -19,7 -0,6 -8,3 -20,5 2011/12:101 BILAGA 5 Realekonomisk fördelning Transfereringar per utgiftsområde 20072011 -14,8 Skatt, tull och exekution -10,6 -18,6 -9,2 Försvar samt beredskap mot -19,0 Hälsovård, sjukvård och -4,4 -1,0 -8,3 -0,4 -0,8 Kultur, medier, trossamfund -68,5 Allmän miljö- och naturvård -32,9 -43,3 Areella näringar, landsbygd -6,8 -100,0 2011/12:101 BILAGA 5 Realekonomisk fördelning Transfereringar till hushåll 2007-2011 -9,6 -16,2 -4,3 -0,2 -7,3 -1,4 2011/12:101 BILAGA 5 Realekonomisk fördelning Transfereringar till kommuner och landsting 20072011 -2,2 -7,0 -9,8 Bidrag för arbetet med -28,2 Fortbildning av lärare och -2,9 -7,9 2011/12:101 BILAGA 5 Realekonomisk fördelning Transfereringar till företag 20072011 -10,8 -2,5 -0,1 2011/12:101 BILAGA 5 Realekonomisk fördelning Konsumtion per utgiftsområde 20072011 -1,6 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot -3,1 -0,3 Hälsovård, sjukvård och -0,8 -3,2 -32,6 -4,7 Kultur, medier, trossamfund -2,3 Allmän miljö- och naturvård -2,9 Areella näringar, landsbygd -0,5 -9,9 -50,0 2011/12:101 BILAGA 5 Realekonomisk fördelning Lön inkl. sociala avgifter 20072011 -3,7 -2,6 2011/12:101 BILAGA 5 Realekonomisk fördelning Investeringar per utgiftsområde 20072011 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och social Kultur, medier, trossamfund Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd 2011/12:101 BILAGA 5 Realekonomisk fördelning Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsområde 20072011 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd Allmänna bidrag till kommuner 2011/12:101 BILAGA 5 Antal statligt anställda1 20072011, kvinnor respektive män 1Observera att antalet anställda skiljer sig från antalet årsarbetskrafter. Årsarbetskrafter redovisas i not 6 till resultaträkningen. 2Anställda med en omfattning av tjänst understigande ingår inte. utgjorde de knappt 5 400 personer. Betingsdag- eller timanställda m. fl. inrår inte heller. De utgjorde drygt 17 000 personer 2011. 3I redovisningen var (med ca 200 anställda undantagen). Dessa ingår nu i , som i sin helhet ingår i underlaget. Antal statligt anställda 20072011 fördelade på åldersgrupper Antal och procentuell fördelning Antal anställda 20072011 fördelade på sektorer 1Affärsverk och infrastruktur. 2Universitet och högskolor. Miljö, teknik och jordbruk, men även arbetsliv, omsorg och utbildning samt länsstyrelser, och stabsmyndigheter. I de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen ingår samtliga myndigheter, inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag för och samt premiepensionssystemets tillgångar och skulder inklusive avkastningen på dessa medel. Dessutom ingår och fonder och andelar som redovisas av myndigheter enligt ovan. Fonderna och andelarna tas inte upp separat i denna bilaga, utan de viktigaste fonderna framgår i not 42 medan andelar i statligt ägda bolag förtecknas i främst not 26. De ingående myndigheterna förtecknas nedan. Eftersom förteckningen anger de myndigheter som de finansiella dokumenten omfattar, ingår inte nämndmyndigheter och liknande vars ekonomiska utfall redovisas av en annan myndighet. Inte heller ingår nedlagda myndigheter som saknar ekonomiskt utfall . för näringsmyndigheter för PPM och delar av FK (myndigheten startade ) för skolmyndigheter m.m. (upphörde ) för // Styrelsen för psykologiskt försvar (upphörde ) för Verket för förvaltningsutveckling (upphörde ) (upphörde och delar av verksamheten inordnades i ) 2011/12:101 BILAGA 6 Dans- och cirkushögskolan (myndigheten bytte namn från ) Datainspektionen Diskrimineringsombudsmannen (upphörde och myndighetens verksamhet inordnades i sin helhet fr.o.m. 2011-01-01 i dramatiska högskola) för arbetsliv och socialvetenskap 2011/12:101 BILAGA 6 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Internationella programkontoret för utbildningsområdet Havs- och vattenmyndigheten (myndigheten startade ) (myndigheten upphörde och verksamheten inordnades i Myndigheten för vårdanalys) Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Inspektionen för socialförsäkringen för utveckling i staten Tekniska högskolan Kungliga hov- och slottsstaten Livrustkammaren och med Stiftelsen Lotteriinspektionen , affärsverk i i i Myndigheten för handikappolitisk samordning Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Myndigheten för kulturanalys (myndigheten startade ) Myndigheten för radio och tv Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Myndigheten för utländska investeringar i Myndigheten för vårdanalys (myndigheten startade ) 2011/12:101 BILAGA 6 i i i i i i (hela polisorganisationen ingår utom Säkerhetspolisen) Rådet för Europeiska socialfonden i 2011/12:101 BILAGA 6 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet (myndigheten startade 2011- 01-01) Statens museer för världskultur (myndigheten bytte namn från Statens musiksamlingar) dramatiska högskola (myndigheten startade ) Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll för europapolitiska studier geologiska undersökning Säkerhetspolisen (redovisas i begränsad omfattning) Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (myndigheten bytte namn från ) Utredningen för avvecklingen av ITPS, och (myndigheten upphörde ) 2011/12:101 BILAGA 6 Tillgång som är avsedd för stadigvarande bruk eller innehav. Det är avsikten med innehavet, och inte tillgångens natur, som är avgörande för om tillgången ska klassificeras som anläggningstillgång eller omsättningstillgång. Med stadigvarande menas, när det gäller maskiner, inventarier m.m., att tillgångens ekonomiska livslängd uppgår till lägst . Anläggningstillgångar delas upp i immateriella, materiella och finansiella anläggningstillgångar. 2011/12:101 BILAGA 7 anvisade eller minskade medel, dels genom indragningar enligt regeringsbeslut. I budgetpropositionen och vårpropositionen görs för en prognos över förändringen av anslagsbehållningar. Detta redovisas under posten Minskning av anslagsbehållningar. Ett tillåtet överskridande på ett ramanslag som förs över till kommande budgetår. Se vidare ramanslag. Utgiften för en tillgångs köp eller tillverkning. I anskaffningsvärdet ska räknas in samtliga kostnader för att få tillgången på plats och i skick för att utnyttjas i enlighet med syftet med anskaffningen. Outnyttjade medel på ramanslag, som inom vissa gränser får överföras till kommande budgetår. Se vidare ramanslag. Utgiftspost på statens budget som fattar beslut om. anslagsbeslut innebär att regeringen bemyndigas att och under vissa villkor använda anvisade medel till de av angivna ändamålen. Anslaget anvisas av till regeringen. Därefter tilldelar regeringen anslagsmedel till myndigheter. Regeringen kan underindela anslagen i anslagsposter och delposter. Kvarstående anslagsmedel på ramanslag vid budgetårets slut. Se vidare ramanslag. Totalt tilldelade medel beräknas som summan av anvisade medel enligt statens budget för ett aktuellt budgetår och kvarstående medel , s.k. ingående anslagsbehållningar. De tilldelade medlen kan förändras under budgetåret, dels genom på ändringsbudget Förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras, eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. Ansvarsförbindelser benämns i vissa fall eventualförpliktelser, bl.a. i flera internationella redovisningsrekommendationer, men detta har inte alltid exakt samma betydelse. Ansvarsförbindelser redovisas inom linjen i (i anslutning till) balansräkningen, dvs. de tas inte med i balansräkningens beloppskolumner och räknas inte in i balanssumman. Garantiåtaganden utgör de största ansvarsförbindelserna i staten. 2011/12:101 BILAGA 7 Ersättning som betalas för en direkt motprestation. Om inget annat har beslutats ska avgifter inom staten beräknas så att de helt täcker verksamhetens kostnader (full kostnadstäckning). Dokument i årsredovisningen som visar den redovisande enhetens ekonomiska ställning på bokslutsdagen, uttryckt i tillgångar, skulder och kapital. En post i statliga myndigheters balansräkning som omfattar de ekonomiska relationer som myndigheterna har med statsverket. Med statsverket menas här en tänkt modermyndighet eller central statlig funktion (jfr moderbolag i en koncern). Posten utgör ett saldo mellan hur mycket myndigheterna har redovisat mot anslag och inkomsttitlar respektive statens centralkonto i . Avräkning mot statens centralkonto Myndigheternas betalningar från/till statens centralkonto i , dvs. hur mycket medel myndigheterna har tagit i anspråk respektive tillfört statens centralkonto. Post på balansräkningens skuldsida för förpliktelser som är osäkra till belopp och/eller tidpunkt då de ska infrias. Detta till skillnad från poster som redovisas som skulder, som i princip är säkra med avseende på såväl belopp som tidpunkt för infriande. Summan på vardera sidan av en balansräkning. Tillgångs- och skuldsidans summor är lika stora. Tillgång som innehas för civilt eller militärt beredskapsändamål. Tillgångar för civilt beredskapsändamål kan utgöras av t.ex. läkemedel och räddningsutrustning. Ersättning som lämnas eller mottas utan direkt motprestation. Däremot kan villkor finnas för erhållande av bidraget. I statlig redovisning sammanfaller begreppet vanligen med transferering. Se även transferering. Princip som innebär att inkomster och utgifter hänförs (periodiseras) till den räkenskapsperiod de hör till. Avgörande är när en prestation utförs eller när resursförbrukning sker, inte när den faktureras eller regleras likvidmässigt. Det värde som en tillgång eller skuld är upptagen till i balansräkningen. Det kan avvika från t.ex. marknadsvärdet eller anskaffningsvärdet. Bokfört värde benämns i vissa sammanhang som redovisat värde. Budgeteringsmetod som innebär att inkomster och utgifter budgeteras och redovisas var för sig på inkomst- och utgiftssidan på statens budget. Motsatsen är nettobudgetering, vilket innebär att endast skillnaden mellan inkomster och utgifter tas upp på inkomst- eller utgiftssidan. Motivet till att inkomster och utgifter budgeteras och redovisas brutto är att det ska ge en tydligare bild av statens ekonomi och underlätta förståelsen av statens budget. Bruttonationalinkomst (BNI) Bruttonationalprodukten justerad för faktorinkomster, t.ex. löner till och från utlandet. 2011/12:101 BILAGA 7 omfattar kan såväl den samhällsekonomiska utvecklingen som konsekvenserna av redan fattade beslut bli annorlunda än vad som förväntats. Det kan t.ex. bero på högre arbetslöshet, lägre BNP-tillväxt eller högre utgifter till följd av beteendeförändringar. Saldot, dvs. slutsumman, i statens budget. Saldot består av budgetens inkomster minus budgetens utgifter inklusive nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. Budgetsaldot är per definition lika med statens lånebehov med omvänt tecken. Se även statens lånebehov. Bruttonationalprodukten (BNP) Värdet av alla varor och tjänster som produceras i ett land . Ett negativt saldo i statens budget, dvs. utgifterna är större än inkomsterna. Ett budgetunderskott är per definition lika med statens lånebehov. Se vidare statens budgetsaldo. Redovisningsmetod som innebär att inkomster och utgifter, intäkter och kostnader eller tillgångar och skulder redovisas var för sig, dvs. inte kvittas mot varandra. Motsatsen är nettoredovisning, vilket innebär att endast skillnaden mellan respektive begreppspar redovisas, dvs. de kvittas mot varandra. När det gäller principen för budgetering på statens budget används begreppet bruttobudgetering. Skillnaden mellan statens utgiftstak och de takbegränsade utgifterna i statens budget och ålderspensionssystemet. Se vidare utgiftstak för staten och takbegränsade utgifter. Denna marginal utgör en buffert för högre utgifter än beräknat. Ett positivt saldo i statens budget, dvs. inkomsterna är större än utgifterna, vilket innebär att staten kan amortera på statsskulden. Se vidare statens budgetsaldo. Det värde som aktier och andra värdepapper värderas till på en fondbörs. En metod för att reducera kreditrisker (). innebär att motparterna överför säkerheter i form av 2011/12:101 BILAGA 7 kontanter eller värdepapper när marknadsvärdet på en swap (se vidare skuldbytesavtal) ändras. När valutaupplåning skapas via swappar uppstår kreditrisker, då den fasta räntan som mottar i ränteswappen betalas av ett privat företag. Om räntorna faller stiger marknadsvärdet på swappen, vilket leder till en fordran på motparten. För att reducera kreditrisker använder . Lån som tas på dagslånemarknaden, från den ena dagen till den andra, för att täcka en tillfällig brist på pengar, dvs. stannat i företaget. I årsredovisningen för staten benämns det egna kapitalet Nettoförmögenhet. Alla förändringar i storleken och sammansättningen av statens/myndigheternas tillgångar, skulder eller kapital. Dessa förändringar beror på statens/myndigheternas ekonomiska relationer med omvärlden, såsom in- och utbetalningar samt uppkomna fordringar och skulder. Ekonomisk händelse kan jämställas med begreppet affärshändelse som används i näringslivet. Ett samlingsnamn för ett flertal olika finansiella instrument som bl.a. används av för att hantera kurs- och ränterisker avseende statsskulden. Vanliga derivatinstrument är optioner, terminer och skuldbytesavtal (eng. swaps). Ett moment i upprättandet av en konsoliderad redovisning/koncernredovisning. I statens årsredovisning innebär eliminering att fordringar och skulder samt transaktioner mellan myndigheter (även affärsverk) liksom därmed sammanhängande orealiserade vinster tas bort för att ge en rättvisande bild av statens ekonomiska resultat och ställning. Den del av revision som innefattar granskning av statliga åtaganden, myndigheter och verksamheter från effektivitetssynpunkt. Granskningen ska främja ett effektivt verkställande av politiska beslut och användande av skattemedel. Anläggningstillgång som utgörs av t.ex. aktier, andra andelar och obligationer där syftet med innehavet är varaktigt. Se även anläggningstillgång. Skillnaden mellan det bokförda värdet av tillgångarna och skulderna i en balansräkning, dvs. nettoförmögenheten eller kapitalbehållningen. Det egna kapitalet i ett företag består av det kapital som ägarna satsat med tillägg för vinster och avdrag för förluster som Skillnaden mellan reala inkomster och reala utgifter för respektive sektor i nationalräkenskapssystemet. Den offentliga sektorns finansiella sparande, dvs. sparandet för staten, kommunerna och ålderspensionssystemet, är ett viktigt mått i den ekonomiska politiken. Se vidare överskottsmål. Dokument i årsredovisningen som visar tillförda och använda medel i verksamheten. I statens årsredovisning visas hur statens likvida ställning på total nivå, dvs. den s.k. nettoupplåningen, har förändrats , fördelat på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Se vidare statens nettoupplåning. Post på balansräkningens tillgångssida. Fordringar delas upp på kortfristiga och långfristiga. Kortfristiga fordringar är fordringar som förfaller . Långfristiga fordringar utgörs av fordringar som förfaller . Terminskontrakt med daglig resultatavräkning av vinster och förluster. En termin är ett finansiellt instrument baserat på avtal mellan två parter om köp och försäljning av en tillgång. Se vidare derivatinstrument. Fakturering eller inbetalning som bokförts , men som avser varor eller tjänster som ännu inte levererats till kunden. Beloppet tas upp som skuld i bokslutet för att intäktsredovisas kommande år när prestation utförs. 2011/12:101 BILAGA 7 fordringsposter i bokslutet för att kostnadsredovisas då prestation utförs. Begrepp som inom staten kan beskrivas på följande sätt: Lagar, förordningar, övriga regeringsbeslut samt av ESV utfärdade föreskrifter och allmänna råd ger uttryck för god redovisningssed. En förutsättning för att sådana beslut och regler kan anses uttrycka god redovisningssed är att dessa är generella och långsiktiga för myndigheterna. Redovisningsreglerna är på vissa punkter allmänt hållna och myndigheterna måste göra en utfyllande tolkning. En sådan utfyllande tolkning bör lämpligen ha en förankring i faktisk förekommande redovisning och alltså ge uttryck för en redovisningssed hos myndigheterna. Denna redovisningssed bör vara förenlig med syftet med redovisningsreglerna och grundläggande redovisningsprinciper. Bokföring och redovisning i staten ska fullgöras på ett sätt som stämmer överens med god redovisningssed. Anläggningstillgång som saknar fysisk substans. Det är huvudsakligen utgifter för utveckling samt licenser för dataprogram och liknande rättigheter som tas upp (aktiveras) som immateriella anläggningstillgångar i balansräkningen. En av förutsättningarna för att aktivera dessa utgifter är att de beräknas bli av väsentligt värde för verksamheten . Se även anläggningstillgång. Utgifter som blivit fakturerade och bokförts men som avser kommande år. Exempel är hyror som ofta betalas kvartalsvis i förväg. Sådana utgifter tas upp som Ekonomisk händelse som avser själva betalningstransaktionen, dvs. när ersättning tas emot. Den kan avvika från tidpunkten för intäkt eller inkomst. 2011/12:101 BILAGA 7 Åtgärd enligt vilken regeringen får besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas. Bestämmelser om detta finns i budgetlagen (2011:203) och anslagsförordningen (2011:223). En ekonomisk händelse genom vilken ett värde av finansiell natur tillförs myndigheten. Till skillnad från intäkt kan inkomst avse flera redovisningsperioder och behöver inte öka myndighetens/statens nettoförmögenhet. Begreppet har även en generell betydelse och används i vissa fall som ett sammanfattande begrepp för statens intäkter, inkomster och inbetalningar. Inkomstpost på statens budget där myndigheten redovisar inkomster (i generell mening, dvs. även intäkter och inbetalningar) som den inte själv får disponera, t.ex. skatter.