prop · GZ0384 · 2012-03-20 00:00:00 — Konceptet bygger på Nato-standarder vilket avsevärt underlättar arbetet med att få de nationella bidragen att fungera tillsammans. Ansvaret som ramnation innebär också att betonar vikten av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, resolution om sexuellt våld mot civila i konflikter samt efterföljande resolutioner. ansvar för att verkställa resolutionen omfattar att säkerställa kvinnors deltagande i konfliktförebyggande, krishantering, konfliktlösning och fredsbyggande. har tidigare bidragit med så kallade jämställdhetsrådgivare inom den Nordiska Stridsgruppen. Dessa rådgivare hanterar könsrelaterade frågor inom ramen för den militära insatsen, såväl skydds- och aktörsaspekter. För att befästa och utveckla kunskapen i försvaret om kvinnors och flickors utsatthet i konflikt samt kvinnors aktörsroll i konfliktlösning öppnade Försvarsmakten ett nytt på Livgardet i , som uppgraderades till status av ett Nordiskt Gender Center. har även beredskap för förstärkt diplomatisk närvaro inför och under eventuellt insättande av den nordiska stridsgruppen. Ansvaret som ramnation innebär också att har ett särskilt ansvar för politisk-militära konsultationer som äger rum mellan samarbetsländerna inför och . Regeringens förslag: godkänner att som ramnation leder en av EU:s stridsgrupper i beredskap av 2015. Skälen för regeringens förslag: Genom vår medverkan och vårt ledarskap i EU:s stridsgrupper tar ansvar för fred och säkerhet i och utanför vårt närområde. Stridsgruppernas snabbinsatsförmåga bidrar till EU:s möjligheter att hantera kriser, och stärker EU som global utrikes- och säkerhetspolitisk aktör. Användande av den nordiska stridsgruppen för humanitära insatser är möjlig, men då enbart som indirekt stöd i enlighet FN:s riktlinjer på området, Guidelines (2007) vid naturkatastrofer och MCDA-Guidelines (2003) vid humanitära kriser i konfliktområden och i enlighet med regeringens policy för humanitära bistånd 2010 - 2016. Den nordiska stridsgruppen bidrar också till att stärka det nordiska och nordisk-baltiska samarbetet. EU:s stridsgrupper är ett av flera viktiga instrument i EU:s Prop. 2011/12:84 krishanteringsförmåga, och utgör det instrument som snabbast kan användas vid ett hastigt uppkommet behov. Till följd av den reformering av insatsorganisationen som pågår kommer att framöver ha väsentligt bättre förutsättningar än tidigare att bidra med förband i hög beredskap på det sätt som deltagande i EU:s stridsgrupper förutsätter. Uppbyggnaden av stående och kontrakterade förband innebär att ordinarie förband ur insatsorganisationen kommer att vara tillgängliga och användbara för denna typ av beredskapsuppgifter, och det kommer inte att finnas behov av att som tidigare sätta upp särskilda förbandsenheter. Mot denna bakgrund anser regeringen att även fortsatt bör bidra till EU:s stridsgrupper, i första hand genom att som ramnation leder en av EU:s stridsgrupper i beredskap av 2015. Enligt regeringens uppfattning bör de svenska bidragen till stridsgrupperna fortsättningsvis i regel bestå av ordinarie förband eller delar av förband ur insatsorganisationen. Det svenska bidraget till den nordiska stridsgruppen 2015 bör ta sin utgångspunkt i förband ingående i insatsorganisation 2014. Regeringen återkommer till för det fall stridsgruppen i beredskap behöver sättas in i en insats. Regeringen bedömer att merkostnaderna för att som ramnation leder en av EU:s stridsgrupper i beredskap av 2015 kommer att uppgå till högst . merkostnader avser framförallt övningsverksamhet tillsammans med ingående förband från andra nationer belastar det under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppförda anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Kostnaderna för att sätta in stridsgruppen beror på ett stort antal Flera parametrar som är avgörande för att kunna göra en någorlunda rättvisande beräkning framgår inte förrän operationsplanen Till dessa parametrar hör val av insatsområde, tillgång till hamn och flygbaser, omfattning på insatsen, stridsgruppens uppgift och insatsens tidsutdräkt med flera. Utgifterna för en insats om cirka 1 600 svenskar i NBG beräknas till åtagande i EU:s stridsgrupper, avseende beredskap samt eventuella insatser, finansieras inom På grund av de osäkerheter som redogjorts för ovan avser regeringen återkomma till i frågan för det fall beslut om att sätta in stridsgruppen i insats ska fattas. Inom ramen för , som förvaltar de gemensamma kostnaderna för EU:s militära insatser, har rådet uttalat att det kommer att godta att som gemensamma driftskostnader bär extrakostnaderna för EU:s medlems- Detta kommer ske när de tillhandahåller transporter på land, till sjöss eller med flyg för att med kort varsel sätta in taktiska insatsstyrkor i enlighet med stridsgruppskonceptet. Rådet kommer att fastställa vilka schablonbelopp som är tillämpliga på betalningen av, eller ersättningen för, dessa kostnader och som kommer att finnas tillgängliga för de medlemsstater som på ett trovärdigt sätt har inlett förutsebara åtgärder för att tillgodose behoven, t.ex. ägande av luftfartyg, medverkan i olika internationella strategiska lufttransportarrangemang som Strategic Airlift Capability (SAC) eller (). Till dess rådet har beslutat om ersättningsnivå gäller att för länder som vidtagit åtgärder såsom SAC kommer att ersättas till medan övriga länder ersätts till . Denna ordning kommer att upphöra vid utgången av , om inte rådet samtycker till att förlänga den. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , , Hatt, Ek, Regeringen beslutar proposition Den nordiska stridsgruppen 2015