prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — Skapande skola, kultursamverkansmodellen, digitalisering av biografer och kulturarv samt renovering av kulturfastigheter. I denna proposition redovisas förslag avseende bl.a. en tvåårig satsning på kulturhuvudstadsår 2014, en utbyggnad av Skapande skola till att omfatta förskoleklass, tillskott till Myndigheten för kulturanalys samt en kulturarvssatsning som innefattar , i , , och . Det tillskott på som beräknats för Flygvapenmuseum för åren 2010 2012 beräknas bli stadigvarande . beräknas få i syfte att kartlägga hur digital teknik kan användas för att göra kultur mer tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Regeringen avser vidare att bidra till driften av verksamheten vid ett framtida Center. Kulturbudgeten1 har ökat . I jämförelse med 2012 föreslås en ökning för 1 Till kulturbudgeten räknas områdena Kulturområdesövergripande verksamhet, Teater, dans och musik, Litteraturen, läsandet och språket, Bildkonst, arkitektur, form och design, Kulturskaparnas villkor, Arkiv, Kulturmiljö, Museer och utställningar samt Film. 2013 med , varav avser anslagens pris- och löneomräkning. Tabell 2.1 Kulturbudgetens utveckling 20062013 1Inklusive som beräknats för inom utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv, för Kulturarvslyftet. 2Inklusive som beräknats för inom utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv, för Kulturarvslyftet. Arbetet med att ompröva, utveckla och göra kulturpolitiken angelägen för fler drivs vidare. I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) togs flera viktiga steg. Det är nu dags att föra frågorna ytterligare ett steg framåt. Nya generationer växer upp och är mer kreativa och aktiva, ställer högre krav, vill påverka mer och önskar ett annat tilltal. Fler vill få del av kulturupplevelser och utveckla sina skapande förmågor, oavsett om det sker inom mer traditionella kulturyttringar som litteraturen och bild- och scenkonsten eller inom det som allt oftare handlar om nya gränssnitt mellan kulturen och andra områden. Det är angeläget att myndigheterna och institutionerna inom kulturområdet också reflekterar kring dessa frågor. Deras syn på hur verksamheten ska erbjuda fler möten och nya gränssnitt behövs för att fortsätta utveckla kulturpolitiken. Med utgångspunkt i de förslag och förändringar som genomförts som en följd av propositionen Tid för kultur, arbetet med kulturella och kreativa näringar, samverkansuppdragen och den regionaliserade finansieringsformen kultursamverkansmodellen kommer myndigheter och institutioner på kulturområdet att involveras i detta arbete. Regeringens ambition är att öka barns och ungas rätt och möjligheter att delta i kulturlivet och att själva få skapa och uttrycka sig. Detta har bl.a. tagit sig uttryck i den långsiktiga satsningen på som omfattar hela och förskoleklass. Regeringen anslår för . Återrapporteringen av regeringens uppdrag till 26 myndigheter och institutioner att utforma strategier för sin barn- och ungdomsverksamhet för åren 20122014 visar att de kulturpolitiska målen och används som grund för genomförandet av verksamheten. Regeringen kommer att följa upp tillämpningen av strategierna i dialog med myndigheterna och institutionerna. Ett levande och tillgängligt kulturarv bidrar till förståelsen av vår samtid och vårt ursprung. Genom att använda ny teknik kan tillgängligheten till kulturen och kulturarvet öka. Tillskapandet av samordningssekretariatet Digisam inom är en viktig del i att utveckla och samordna de statliga insatserna för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Goda villkor för det konstnärliga skapandet är en av grundförutsättningarna för ett vitalt och mångfacetterat kulturliv. Bidrags- och ersättningssystemen ska vara öppna och rättvisa och hänsyn ska tas till kulturskapares speciella arbetsvillkor. Regeringens mål är att skapa större möjligheter att leva på konstnärlig verksamhet. Inkomstskattesänkningarna under föregående mandatperiod bidrar till förbättringar av konstnärernas ekonomiska situation som hushållens ekonomiska utrymme att ta del av kulturupplevelser ökar. Regeringens satsning på kulturella och kreativa näringar syftar till att öka kunskaperna och bredda arbetsmarknaden för kulturskapare. Det ökade internationella kulturutbytet bidrar till utökade kontakter och en vidgad arbetsmarknad. Satsningen på att inrätta en struktur för internationellt kulturutbyte inom musikområdet genom är en av regeringens satsningar inom området. I regeringens mål för förvaltningspolitiken ingår bl.a. att statsförvaltningen ska samverka. Genom en ökad samverkan kan kulturen ta större plats i samhället och nå ut till fler människor. Samverkan är viktig mellan myndigheter men också med den regionala och lokala nivån, liksom med privata aktörer. Regeringen har särskilt lyft fram samverkan med det civila samhället i myndighetsstyrningen. Myndigheter och institutioner inom kulturområdet har i uppdrag att i årsredovisningarna redovisa genomförda insatser och göra en bedömning av resultatet av samverkan. Kulturinstitutionernas samverkan med det civila samhället bör utvecklas och för- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 djupas genom att inkludera och tillvarata enskildas ideella engagemang. Syftet är att tillsammans med aktörer på lokal, regional och nationell nivå, tydliggöra och utveckla de frågor som är centrala för lokal och regional attraktivitet. Initialt sätts fokus på frågor som berör såväl möjligheterna att bo och leva som att besöka och uppleva. Kulturen har en viktig roll och en stor potential för att stärka den svenska attraktionskraften. Detta kommer att tillvaratas i arbetet. Myndigheten för kulturanalys, som inledde sin verksamhet , har till uppgift att bl.a. utvärdera regeringens kulturpolitik och genomföra omvärldsanalyser. Ett uppdrag har varit att analysera hur kvalitativa och kvantitativa indikatorer kan utvecklas för att utvärdera effekterna av den nationella kulturpolitiken. Detta är en angelägen fråga för regeringen i syfte att förbättra uppföljningen och redovisningen av resultatet av de statliga insatserna. Utgångspunkten för regeringens politik inom filmområdet är att skapa goda förutsättningar för den svenska filmbranschen. undertecknades en avsiktsförklaring om ett nytt filmavtal, som ska träda i kraft och gälla . Betydelsen av jämställdhet inom filmen tydliggörs i det nya filmavtalet. En filmpolitisk proposition med den framtida inriktningen för filmen kommer att presenteras . Mot bakgrund av bl.a. propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) bedömer regeringen att det är nödvändigt att arbetet för att uppnå jämställdhet mellan könen fortsätter och ger avtryck på kulturpolitikens alla områden. Regeringen har därför satsat ytterligare på jämställdhet inom kulturområdet 2014. Stiftelsen , och har fått särskilda bidragsmedel för ändamålet. Målen för regeringens politik inom medieområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2008/09:1, utg. omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En mediemarknad präglad av mångfald, med fria och självständiga aktörer, tydliga spelregler och sund konkurrens ger goda förutsättningar för fri åsiktsbildning, fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska olika företeelser och verksamheter i samhället. Tillgången till medier är nu avsevärt större än tidigare, bl.a. till följd av en ökad internationalisering, avregleringar på marknaden och den tekniska utvecklingen. Allt fler medieföretag väljer också att använda sig av flera olika tekniska plattformar för att föra ut sitt innehåll, såsom traditionell tv, mobiltelefoni och läsplattor. Både kommersiella och ideella aktörer är betydelsefulla för ett brett medieutbud med olika infallsvinklar. Medieområdet behöver mer än enbart marknadslösningar. Det behövs särskilda insatser för att säkerställa kvalitet och mångfald. Den nya radio- och tv-lagen (2010:696) förbättrar villkoren på marknaden, vilket i sin tur ger ökade förutsättningar för en livskraftig radio- och tv-bransch. Radio och tv i allmänhetens tjänst behövs för att ett allsidigt medieutbud ska komma alla till del. Den särskilda formen av finansiering genom radio- och tv-avgift som garanterar programföretagens oberoende ger radio och tv i allmänhetens tjänst en gynnad ställning i förhållande till övriga aktörer på marknaden. En förutsättning för ett demokratiskt samhälle är att det finns fria och självständiga medier med granskande journalistik och allsidig nyhetsförmedling. Dagstidningar har traditionellt en stark ställning i och presstödet har motiverats med att det bidragit till en ökad mediemångfald på tidningsmarknaden. Förutsättningarna för de företag som i huvudsak arbetar med dagstidningsutgivning skiljer sig markant från de som gällde vid den tid då grunderna för presstödet utformades. Regeringen har därför tillsatt en kommitté med uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen (dir. 2011:112). Det nya medielandskapets ökade möjligheter till delaktighet förutsätter medvetna och kunniga medborgare med förmåga att själva värdera tillgänglig information. Regeringen arbetar aktivt med insatser riktade till framför allt barn och unga. Därutöver ska självreglering inom området främjas i syfte att öka ansvarstagandet hos aktörerna på marknaden. Ny teknik ger ökade möjligheter till förbättrad tillgänglighet, t.ex. för personer med funktionsnedsättning, vilket är en av regeringens prioriteringar. Såväl satsningen på digitalisering av biografer som den pågående utvecklingen inom taltidningsområdet är delar av detta arbete. Regeringen har gett Myndigheten för radio och tv i uppdrag att ta fram förslag till resultatindikatorer för att följa upp de riksdagsbundna målen inom medieområdet. Uppdraget, som ska redovisas , genomförs i samverkan med , och Talboks- och . För att möta det ökade behovet av att ge stöd till trossamfunden beräknar regeringen att anslaget för stöd till trossamfund bör tillföras . Religions- och övertygelsefriheten är central i ett öppet samhälle och finns uttryckt i internationella konventioner men även i den svenska grundlagen. Det är viktigt att vi slår vakt om dessa friheter i såväl som i vår omvärld. Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till större kunskap, förståelse och respekt för olika trosriktningar. Att ge människor som invandrar till möjligheten att finna en trygghet här genom sin kultur och religion har betydelse för integrationen. I det mångreligiösa är kunskap, förståelse och samverkan nödvändiga för att människor av olika tro ska kunna leva tillsammans. Främjandet av religiösa minoriteters möjligheter att behålla ett eget samfundsliv uttrycks även särskilt i regeringsformen. För många som frivilligt eller inte över ska byta land, språk och vänner är den religiösa tillhörigheten en trygg plats i allt det nya. Religionen är en av flera värdeförmedlande krafter i samhället och som förmedlar bl.a. både tradition och historia. Social oro, förtroendekriser och intressekonflikter kan komma att bli viktiga områden för preventiv krishantering när internationella händelser får genomslag som konflikter i . Trossamfunden har i detta sammanhang en viktig roll att fylla. Trossamfund som i huvudsak betjänar personer med utländsk härkomst växer och därför behövs en väl fungerande basstruktur. Att kunna samlas i en lokal som är ändamålsenlig för den verksamhet som bedrivs är centralt för att samfunden ska kunna fungera i samhället, inte bara för samfundets egen existens utan även för samhällets möjlighet att kunna kommunicera och ha kontakt. För många är lokalerna en viktig samlingsplats som gör det möjligt att synas och vara en del av samhället. Trossamfunden erbjuder en möjlighet för människor att ge uttryck för andliga och existentiella behov och frågeställningar. Den religiösa mångfalden i samhället, liksom engagemanget för etiska, existentiella och religiösa frågor, medför förväntningar på insatser från trossamfunden, både från enskilda och från samhället. Kontakter och samverkan mellan olika trossamfund, liksom trossamfundens egen medverkan inom olika samhällsområden, är värdefull. Samfunden har kommit att uppfattas som en mycket angelägen och betydelsefull del av det civila samhället med unika bidrag i integrationsprocesser och stora samhällsinsatser i form av andlig vård inom sjukvården, barn- och ungdomsverksamhet, generationsöverskridande verksamhet m.m. På många områden kompletterar trossamfunden där staten inte räcker till, t.ex. det sociala ansvarstagandet för utstötta människor. I samband med större olyckor och kriser i samhället blir kyrkor och sjukhuskyrkan naturliga samlingspunkter och ett stort stöd för många. Den andliga vården inom sjukvården, traditionellt kallad sjukhuskyrkan, är en viktig resurs så väl för sjukhusen som för den enskilde. Behovet av de olika trosinriktningarnas närvaro inom den andliga vården inom sjukvården efterfrågas i allt större utsträckning. Områden där betydelsefulla insatser görs är psykosocialt stöd, avlastningssamtal, beredskap kvällar och , sorgegrupper m.m. Utöver detta deltar sjukhuskyrkans medarbetare i olika utbildningar för sjukhusens medarbetare när det gäller religion och kultur. Det övergripande syftet med statens stöd till trossamfund är att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva långsiktig religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och social omsorg m.m. Genom samverkan mellan stöd till trossamfund (SST) och trossamfunden behandlas angelägna frågeställningar kring bl.a. värderingar, respekt och tolerans. Regeringen kommer att ge SST ett fortsatt uppdrag att föra en dialog med trossamfunden i syfte att stimulera ett 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 arbete med demokrati, demokratiska värderingar och att motverka antidemokratiska yttringar. Regeringen har fortlöpande dialog med trossamfunden genom ett särskilt råd, Regeringens råd för kontakt med trossamfunden, som består av representanter från staten och samfunden. Det finns behov av att förtydliga och utveckla den nationella ungdomspolitiken. Därför avser regeringen att återkomma med en ungdomspolitisk proposition där bl.a. de nya målen och inriktningen för ungdomspolitiken presenteras. Ett område som är särskilt prioriterat inom ungdomspolitiken är att förbättra ungdomars situation på arbetsmarknaden. Regeringen anser därför att de särskilda studiemotiverande kurser som ges inom folkhögskolan för arbetslösa ungdomar som varken har grundläggande högskolebehörighet eller har gymnasieexamen bör förlängas . Dessa ungdomar bör även erbjudas möjlighet till fortsatt utbildning på folkhögskolans allmänna kurs, varför antalet utbildningsplatser på folkhögskolans allmänna kurs bör utökas . Regeringen beslutade vidare att tillkalla en särskild utredare som ska se över hur arbetet med unga som varken arbetar eller studerar kan utvecklas (dir. 2012:70). Ungdomspolitikens inriktning beskrivs närmare i avsnitt 14.4. Politik för det civila samhället Det civila samhället har en oersättlig betydelse för såväl enskilda människor som samhället i stort. Regeringen vill därför skapa förutsättningar för det civila samhället att växa och stärkas som en kraft vid sidan av individen, familjen, marknaden och staten. Ett system för uppföljning av politiken för det civila samhället i förhållande till målen för området infördes i och har vidareutvecklats . Samtliga åtgärder som aviserades i propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) är under genomförande. har genom en ändring av myndighetens instruktion i uppdrag 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att utgöra ett myndighetsstöd för politiken för det civila samhället. ska därmed ansvara för att det finns samlad kunskap inom området och sprida denna, analysera, följa upp och utvärdera insatser inom området samt bilda nätverk för samverkan med andra berörda myndigheter och organisationer. Regeringens arbete med frågan om föreningslivet bedrivs på olika nivåer. Regeringen kommer att fortsätta arbeta för att den ideella sektorn inte ska drabbas om mervärdesskattereglerna måste förändras. Inriktningen av politiken för det civila samhället beskrivs närmare i avsnitt 15.3.3. Den nationella idrottspolitiken syftar bl.a. till en god folkhälsa genom att uppmuntra och ge möjlighet för människor att motionera och idrotta. Politiken bygger på en fri och självständig idrottsrörelse grundad på ideellt engagemang och en bred verksamhet. I detta ingår att främja barn- och ungdomsidrotten, värna god etik, ge lika förutsättningar för flickor och pojkar, kvinnor och män, arbeta aktivt för integration samt att värna demokratisk utveckling och delaktighet. Idrotten bidrar också till glädje och underhållning för många människor. Regeringen stödjer arbetet mot dopning och verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Idrotten tar ett betydande ansvar för användningen och prioriteringen av det statliga stödet, varför den statliga styrningen av stödet till idrotten har kunnat minska i omfattning. Folkbildningen är med sin självständighet och särart en viktig del av utbildningsväsendet och en viktig aktör i arbetet med att höja kunskapsnivån i samhället. Folkhögskolorna och studieförbunden har en mycket viktig roll såväl för att bryta utanförskap och väcka engagemang som för att höja utbildningsnivån i samhället. Med sina utbildningar bidrar folkbildningen till att skapa möjligheter för människor att utvecklas och till att fler klarar en gymnasieutbildning och därmed får behörighet till vidare studier. Som har nämnts tidigare bör de särskilda studiemotiverande kurserna inom folkhögskolan för arbetslösa ungdomar som varken har grund- läggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen förlängas . Vidare bör antalet utbildningsplatser på folkhögskolans allmänna kurs utökas så att dessa ungdomar kan erbjudas möjlighet till fortsatt utbildning där. kommer även deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin som är att kunna gå folkhögskolans studiemotiverande kurser. Inriktningen av folkbildningspolitiken beskrivs närmare i avsnitt 16.5. 2.2.2Prioriteringar avseende kultur, film, medier och idrott Regeringen beräknar att i egenskap av kulturhuvudstad 2014 tillförs fördelat på och . Medlen är i första hand avsedda för kulturprogramverksamhet. planerade program innebär en bred satsning som anknyter till ett flertal politikområden. Syftet är att befintliga aktörer tillsammans med nya aktörer ska kunna utveckla verksamheter som fortsätter och kan finna sin finansiering också efter 2014. En avsevärd del av de planerade satsningarna avser kulturprogram och utvecklingsprojekt inom kulturområdet. Berörda kulturmyndigheter och kulturinstitutioner har i regleringsbrev respektive riktlinjer fått i uppdrag att se över hur de kan medverka inför och under . ska dessutom beakta i sin bidragsgivning. Nio av dessa totalt 22 myndigheter och institutioner har redan redovisat sina respektive uppdrag och av dessa redovisningar framgår att ett flertal projekt kan väntas blir genomförda under . Möjligheter till statligt stöd finns även inom ramen för anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet. Den statliga insatsen är ett komplement till lokala och regionala satsningar samt insatser från EU. Barns och ungas rätt till kultur Satsningen Skapande skola byggs ut till att även omfatta förskoleklass. Regeringen beräknar att tillförs Skapande skola . Den frivilliga förskoleklassen är en egen skolform, men är på de flesta skolor integrerad med skolans lägre årskurser och det finns en önskan från skolorna att inkludera även förskoleklassen. Regeringens satsning Skapande skola har fått stort genomslag vilket visas genom att i princip alla landets kommuner har ansökt om medel för verksamheten sedan starten . Statens kulturråds uppföljningar beskriver positiva erfarenheter både hos skolans huvudmän och kulturaktörerna (se t.ex. Skapande skola en nulägesanalys, skriftserie 2012:2). Skolans huvudmän pekar på en större ambition att integrera kulturella uttryck i undervisningen och att insatserna har bidragit till ett förbättrat samarbetsklimat på skolorna. Därutöver har elevernas självkänsla och självförtroende stärkts. Kulturaktörerna lyfter särskilt fram positiva erfarenheter från arbetet med eleverna men också samarbetet med lärarna. Uppföljningarna visar också att samverkan mellan skola och kulturliv har förbättrats sedan Skapande skola infördes. Regeringen anser att det positiva utfallet av satsningen mycket väl motiverar den nu föreslagna utökningen av satsningen till att även omfatta förskoleklass. Skapande skola har bidragit till ett ökat engagemang och intresse för kultur hos såväl elever som lärare och uppfyller väl målen på både det kulturpolitiska och utbildningspolitiska området. Att bygga ut Skapande skola till förskoleklass bidrar särskilt till att nå målet om att stärka alla barns och ungas rätt till kultur och till eget skapande. Utvecklingsansvar för när det gäller barn- och ungdomsstrategier har ett särskilt ansvar för statligt stöd till kulturverksamhet för barn och unga genom sin bidragsgivande roll men också genom att utveckla och förmedla kunskap inom området. Arbetet bedrivs bl.a. genom , en nationell webbplats för barn- och ungdomskultur som ansvarar för. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen har i regleringsbrevet till 2012 slagit fast att myndigheten 20122014 ska genomföra en nationell konferens om barns och ungas rätt till kultur. Vidare har regeringen tydliggjort att myndigheten ska vidareutveckla uppföljningen och redovisningen av frågor som rör barn och unga, bl.a. genom särskilt angivna ålderskategorier. Flertalet kulturinstitutioner har haft i uppdrag att ta fram barn- och ungdomsstrategier. får en viktig roll att främja en nationell kunskapsutveckling och samverkan kring metoder och arbetssätt som bidrar till att stärka barns och ungdomars rätt till kultur. Ett barn- och ungdomsperspektiv bör även vidareutvecklas bl.a. inom ramen för kultursamverkansmodellen. Kulturarvslyftet en satsning på jobb som vårdar kulturarvet Kulturarvslyftet innebär att meningsfull och utvecklande sysselsättning kan erbjudas personer som har nedsatt arbetsförmåga och står långt ifrån arbetsmarknaden. En anställning inom satsningen innebär en trygghet i form av en lön att leva på, viktiga uppgifter att bygga sin vardag kring och arbetskamrater att utvecklas tillsammans med. bidrar Kulturarvslyftet till att bygga upp kunskap om, vårda och tillgängliggöra kulturarvet och kulturmiljön. Genom Kulturarvslyftet gör regeringen en satsning som innebär att viktiga arbetsuppgifter inom kulturarvsområdet kan bli utförda. Satsningen gäller hela landet och riktar sig såväl till lokala, regionala och statliga institutioner som till ideella aktörer. De arbetsuppgifter som ryms inom satsningen spänner över ett brett fält. Att bygga upp kunskap om kulturarvet kan handla om inventering, fotografering, dokumentation och katalogisering. Att vårda kulturarvet kan innebära att byggnader, landskap och fornlämningar eller arkiv-, biblioteks-, och museisamlingar tas till vara och vårdas. Tillgängliggörande av kulturarv och kulturmiljöer kan handla om digitalisering eller om insatser för att öka den fysiska tillgängligheten, t.ex. att hålla öppet för besökare i kulturbyggnader och hembygdsgårdar. Regeringen har beräknat att avsätta totalt för från 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, för arbetsledning inom Kulturarvslyftet . Dessutom omfattar satsningen medel för lönebidrag för de som anställs inom Kulturarvslyftet. Medel finns avsatta för att anordna 2 000 platser och 1 200 platser . Kulturarvslyftet har befunnit sig i en uppbyggnadsfas. Successivt har antalet ansökningar om att anordna projekt ökat och hade drygt 80 ansökningar inkommit till omfattande platser för närmare 350 personer.