prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — 2012/13:30 De största utmaningarna för vård och omsorg handlar mer och mer om tvärsektoriella problemställningar och sammansatta behov hos patienter och brukare. Forskningsresultat behöver kombineras på nya sätt, föras ut till relevanta målgrupper och nyttiggöras i verksamheter. Det är därför angeläget att stimulera forskningssamarbete mellan olika forskningsdiscipliner. Det tvärvetenskapliga samarbetet kan bidra till ökad vetenskaplig kvalitet och relevans för att möta de utmaningar samhället nu står inför. Forskningssatsningen bör därför genomföras av både och för arbetsliv och socialvetenskap. Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör därför öka med totalt 20132016 för forskning om åldrande och hälsa. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2014. Vidare bör anslaget för forskning till för arbetsliv och socialvetenskap öka med 20132016 för forskning om åldrande och hälsa. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2016. Regeringens bedömning: Anslaget för forskning och forskarutbildning till Kungl. Tekniska högskolan bör öka med totalt 20132016 för finansiering av insatser när det gäller läkemedelsutveckling kopplat till det nationella centrumet för livsvetenskaplig forskning. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2016. Skälen för regeringens bedömning: har länge haft en läkemedelsindustri som har utvecklats tillsammans med den medicinska och kliniska forskningen vid universitet och högskolor. genomgår läkemedelsindustrin globalt en genomgripande förändring och ställer om sina forsknings- och utvecklingsstrategier genom att i högre utsträckning förlita sig på samarbeten med små bioteknikföretag och partners vid universitet och högskolor. De stora läkemedelsbolagen kommer att välja samarbeten baserat på kompetens och effektivitet. Läkemedel har traditionellt utvecklats ur förhållandevis enkla molekyler. Efter en stagnation inom läkemedelsframtagning har nya tekniker, som förutses bli viktiga för framtida läkemedelsframställning inklusive framställande av mer komplexa skräddarsydda biologiska molekyler, utvecklats och börjat generera nya läkemedel. För att kunna utveckla och bibehålla hög standard inom sådan produktion krävs det kvalificerat kunnande inom många biomedicinska discipliner, kontrollerade förhållanden och storskalig teknologi. Även användning av kända läkemedel för andra diagnoser och framtagning av nya kemiska substanser är växande områden. Inom såväl läkemedelsutveckling som annan biomedicinsk verksamhet utgör djurförsök ofta en viktig del. Användning av försöksdjur kan medföra lidande för djuren och därmed innebära svåra etiska avvägningar. Regeringen mottog en redovisning av myndighetsuppdraget till , och om alternativa metoder till djurförsök (L2012/1591/DL). Få läkemedelskandidater, dvs. kemiska substanser som har visat effekt i djurförsök men som ännu inte har prövats på människor, genereras i . Bristfällig överföring av grundforskningsresultat till tidig läkemedelsutveckling är en svaghet. Långsiktig uthållighet i forsknings- och utvecklingsprojekt är också en kritisk faktor i detta avseende. Brist på forskningsprojektmedel för läkemedelsutveckling i dessa tidiga stadier har också påpekats. Om ska fortsätta att vara en attraktiv plats för etablering av forskning och utveckling inom detta område, måste det finnas miljöer som erbjuder vetenskapliga samarbeten av hög klass, avancerad infrastruktur och god kompetens. Mot denna bakgrund bör forskningen inom läkemedelsutveckling utvidgas och medel avsättas för att fler läkemedelskandidater i tidiga skeden ska kunna komma fram. För att tillvarata kompetens, och som ett led i att vidareutveckla ett attraktivt klimat för livsvetenskap i , bör en nationell satsning på läkemedelsutveckling göras kopplat till centrumet för livsvetenskaplig forskning, SciLifeLab. Med bas av kvalificerad forskning, tradition av kvalitetskontroll och god infrastruktur finns det goda förutsättningar att skapa en attraktiv miljö vid SciLifeLab för samarbeten mellan universitet och högskolor samt läkemedelsföretag inom läkemedelsutveckling. Inom ramen för SciLifeLab finns det redan betydande kompetens inom läkemedelsutveckling. har speciell kompetens inom farmakologi, och även inom flera andra svenska lärosäten finns det stor kompetens inom de olika steg som bidrar till utvecklingen av läkemedel. Som modeller för verksamheten kan nämnas t.ex. de läkemedelsplattformar som har utvecklats vid Institute, ett biomedicinskt forskningsinstitut vid och i , och vid i . För att genomföra denna satsning på läkemedelsutveckling vid SciLifeLab bör anslaget för forskning och forskarutbildning till Kungl. Tekniska högskolan öka med totalt 20132016 för finansiering av en verksamhet för läkemedelsutveckling vid SciLifeLab. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2016. Regeringens bedömning: Anslaget för institutens strategiska kompetensmedel m.m. till bör tillföras 20132015 för att SP ska kunna etablera ett nytt processutveckling och katalys. Anslaget bör öka med 2013, med 2014 och med 2015 så att avsättningen för detta ändamål totalt blir . Därefter bör det nya institutet finansieras via AB:s ordinarie strategiska kompetensmedel. Skälen för regeringens bedömning: Processindustrin har en avgörande betydelse för svensk ekonomi. För att ska kunna behålla och utveckla sektorn krävs förmåga att inom landet utveckla nya industriella processer, särskilt mot bakgrund av den pågående omställningen till användning av förnybara råvaror. Att skala upp en reaktion från forskning till färdiga processer inom processindustrin kräver betydande investeringar. Individuella aktörer inom näringslivet är därför ovilliga att ensamma ta de risker och kostnader som är förenade med att utveckla en ny idé inom processteknik till en fullskalig processanläggning. Det finns följaktligen ett behov av en funktion som möjliggör att risken för investeringen kan spridas mellan flera aktörer inom näringslivet och andra finansiärer. Katalys är en nödvändig del inom ett brett antal industrier, från läkemedels- och bioteknikindustrin till fin- och bulkkemikalie-, miljö- och livsmedelsbranschen. Med hjälp av katalysatorer kan kemikalieutnyttjandet effektiviseras genom att möjliggöra användning av enklare och miljömässigt bättre kemikalier. Forskningen på området ökar globalt främst som en följd av de växande kraven på hållbar produktion av kemikalier och energi från exempelvis förnybara råvaror. saknas en effektiv nationell plattform för att industrialisera idéer från universitet och högskolor och småbolag inom såväl livsvetenskap som allmän materialutveckling och processindustri. Att samla kompetens inom detta område i en nationell resurs kan därmed ge stöd till näringsliv och universitet och högskolor att utveckla och etablera nya processer. Betydande delar av resurser inom avancerad industriell kemisk processutveckling återfinns hos AstraZeneca i . Företaget har beslutat att lägga ned forskningsverksamheten i . Om utrustning och kompetens som finns inom företaget kan drivas vidare, ges en möjlighet att snabbt bygga upp en nationell resurs som saknas , baserad på befintlig utrustning och kompetens inom AstraZeneca. Mot denna bakgrund bör medel avsättas till () för att möjliggöra etablerandet av ett nytt processutveckling och katalys. Huvudsyftet med verksamheten vid det nya institutet bör vara att ge forskare vid universitet och högskolor eller små och medelstora Prop. 2012/13:30 forskningsbolag tillgång till verktyg, teknik, utrustning och kunskap som krävs för att vidareutveckla forskningsresultat för kommersiell användning. får därmed en betydelsefull resurs i att lösa komplexa samhällsproblem inom miljö, sjukvård och energi. Verksamheten bör vara branschoberoende och bör sammanföra tvärvetenskaplig forskning från branscher såsom läkemedel, livsmedel, drivmedel och finkemikalier. Därmed kan en interdisciplinär verksamhet skapas där innovativ problemlösning möjliggörs genom att expertis från olika branscher kan utnyttjas. Marknadsklimatet för ett institut av detta slag bedöms vara fördelaktigt , bl.a. till följd av ökade krav på miljövänlig processoptimering och kostnadseffektiva produktionsmetoder för tillverkningen av generiska läkemedel. Finansieringen möjliggör att institutet kan inordnas inom och statens ägarbolag . Det operativa ansvaret för det nya institutet är avsett att innehas av SP . Anslaget för institutens strategiska kompetensmedel m.m. till bör därför tillföras 20132015 för att genom SP etablera ett nytt processutveckling och katalys. Anslaget bör öka med 2013, med 2014 och med 2015 så att den totala avsättningen för detta ändamål uppgår till . Därefter bör det nya institutet finansieras via AB:s ordinarie strategiska kompetensmedel. 9.6Nationellt stöd för samordning av kliniska studier Regeringens bedömning: Anslaget för särskilda utgifter för forskningsändamål bör öka med totalt 20132016 för att finansiera ett system för nationell samordning, rådgivning och stöd för kliniska studier. Anslaget bör öka med ytterligare 2014 och med ytterligare Utredningens förslag i betänkandet Klinisk forskning Ett lyft för sjukvården (SOU 2009:43): Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning i fråga om nationellt stöd för samordning av En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 1. Remissinstanserna: Förslaget om en nationell samarbetsorganisation för akademisk medicinsk behandlingsforskning i tillstyrks av många remissinstanser, däribland utvärdering, för arbetsliv och socialvetenskap, , , , Kungl. Tekniska högskolan, , Verket för innovationssystem, 2012/13:30 , läns landsting, , och . Några av remissinstanserna ställer sig dock frågande till hur en ny organisation, om än välanpassad till befintliga strukturer, ska kunna upprättas utan tillskott av nya medel och bedömer att resurser behöver tillföras organisationen för att den ska lyckas väl med sitt uppdrag. Skälen för regeringens bedömning: Kliniska studier av läkemedel, medicintekniska produkter eller behandlingsmetoder har varit en svensk styrka, men har allt färre kliniska studier genomförts. Trots goda förutsättningar för kliniska prövningar i har antalet sådana minskat . En anledning är att nationella studier på enstaka sjukhus i allt större utsträckning ersatts av multinationella studier på många sjukhus. Ett annat skäl är den ökade konkurrensen från låglöneländer, främst i , och . Enligt minskade antalet kliniska prövningar . I stället för att satsa på egen tidig forskning och utveckling av nya läkemedel söker nu företagen fler samarbeten med universitet och högskolor och små bioteknikbolag. I har de kliniskt verksamma forskarna ofta svårt att frigöra tid för forskning. Vidare har näringslivet svårt att hitta möjligheter till samarbeten med kliniskt verksamma forskare och därmed med sjukvården och patienter. Det finns således behov av att utforma en tydligare samverkan för att stimulera kliniska studier av hög kvalitet, såväl initierade och finansierade av näringslivet som initierade av forskare. Forskare vid universitet och högskolor behöver bl.a. rådgivning, stöd och tillgång till utbildning för att kunna genomföra kliniska behandlingsstudier. Sjukvården behöver samarbete med universitet och högskolor och näringsliv för att utveckla vården. Det finns behov av att underlätta näringslivets möjligheter att få tillgång till sjukvården och patienter för att kunna genomföra kliniska studier. Regeringen instämmer således med utredningen om att en nationell samordning av kliniska studier behövs. Denna bör ske genom att ett system skapas som kan samordna aktörer inom kliniska studier och tillhandahålla råd och stöd för kliniska forskare och sjukvård. Eftersom kliniska studier bedrivs i hälso- och sjukvården bör ett system för nationell samordning utarbetas i nära samarbete med sjukvårdshuvudmännen. Medel bör därför avsättas för att skapa ett system för nationell samordning, rådgivning och stöd till den kliniska forskningens aktörer för att förbättra förutsättningarna för kliniska studier. Anslaget för särskilda utgifter för forskningsändamål bör därför öka med totalt 20132016 för att finansiera detta. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2014 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2016. Regeringen avser att vidta åtgärder i nära samverkan med , Verket för innovationssystem och sjukvårdshuvudmännen för att skapa ett sådant system för nationell samordning. Regeringens bedömning: Vid bör det finnas en kommitté för klinisk behandlingsforskning. Anslaget för forskning och forskningsinformation till bör öka med totalt 20132016 för satsningar på klinisk behandlingsforskning. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2016. bör genomföra satsningar på klinisk behandlingsforskning i samråd med Verket för innovationssystem. Utredningens förslag i betänkandet Klinisk forskning Ett lyft för sjukvården (SOU 2009:43): Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning när det gäller den föreslagna strukturens funktioner, mål och administrativa organisation. Utredningen har dock föreslagit en annan modell när det gäller skapandet av en särskild fond. En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 1. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, däribland , , , för arbetsliv och socialvetenskap, , , , , i län, , , , Kommuner och Landsting och , tillstyrker bildandet av en fond för klinisk behandlingsforskning. Några, framför allt landstingen, ställer sig dock tveksamma till den föreslagna finansieringen. och Verket för innovationssystem, avstyrker fondmodellen och anser att existerande forskningsfinansiärer ska utnyttjas i stället för att inrätta en ny fond med separat styrning. Skälen för regeringens bedömning: Resultat från klinisk behandlingsforskning kan bidra till förbättrad hälso- och sjukvård och syftar både till att optimera existerande behandlingsrutiner och till att utveckla och utvärdera nya behandlingsmetoder baserade på ny kunskap. Klinisk behandlingsforskning kan vara initierad såväl av oberoende forskare som av myndigheter och näringsliv. En del av den behandlingsforskning som genomförs i finansieras av läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikföretagen. Näringslivet efterlyser förbättrade möjligheter för samverkan med universitet och högskolor och med sjukvården för att kunna utveckla nya och bättre läkemedel och behandlingsmetoder. Möjligheten att bedriva dessa mer omfattande samverkansprojekt inom kliniska behandlingsstudier skulle ge många positiva effekter, inte minst för de patienter som snabbare kan få effektiv och säker behandling men också för hälso- och sjukvårdens utveckling, forskningens kvalitet, näringslivets utveckling och tillväxt i . Det finns även många idéer om studier som inte prioriteras av läkemedels-, bioteknik- och medicinteknikföretagen men som lika fullt kan ha stor betydelse för att förbättra sjukvården. utvärdering av diagnostiska tekniker, användning av etablerade läkemedel, behandlingsmetoder som inte kräver läkemedel och behandlingar av små patientgrupper med sällsynta diagnoser. sådana icke-sponsrade, forskarinitierade kliniska studier har successivt Det beror bl.a. på att denna forskning kräver samverkan mellan olika aktörer och en omfattande infrastruktur för att genomföras med förutsättningar att leda till väl underbyggda resultat som kan komma till användning i hälso- och sjukvården. tillgång till stora patientunderlag, personalresurser, administrativa resurser och specialkompetenser inom flera discipliner och Kostnaderna för kliniska behandlingsstudier är stora och det saknas finansiärer med tydligt ansvar för sådana Flera utredningar har betonat behovet av bättre förutsättningar för den kliniska behandlingsforskningen och området framhölls redan i den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). och Verket för innovationssystems har inom ramen för ett gemensamt uppdrag från regeringen (N2009/9694/FIN) utarbetat en rapport benämnd Svensk behandlingsforskning, SBF Ett förslag för ökad samverkan inom den kliniska forskningen. I rapporten föreslås en ny nationell finansiering för klinisk behandlingsforskning bl.a. avsedd för större forskningsprojekt rörande prevention, behandling och Förslaget beskrivs i rapporten , SBF (N2011/3836/FIN). I den konstateras att kostnaderna för kliniska behandlingsstudier är höga och att det saknas enskild eller I rapporten föreslås att staten och landstingen tillför nya medel för klinisk behandlingsforskning som samlas i en särskild struktur med namnet Svensk behandlingsforskning. Enligt regeringens mening är det därför viktigt att en satsning görs på klinisk behandlingsforskning med en sådan inriktning som såväl utredningen som och Verket för innovationssystem har Satsningen bör göras i nära samverkan med sjukvårds- Avsikten är att sjukvårdshuvudmännen bör bidra med motsvarande finansiering 2013. och framåt är en förutsättning för statens fortsatta satsning via att sjukvårdshuvudmännen bidrar med motsvarande finansiering. kommitté för klinisk behandlingsforskning bör inrättas vid Sjukvårdshuvudmännen bör föreslå ledamöter i kommittén för klinisk behandlingsforskning i proportion till deras Genom en sådan kommitté skapas en sammanhållen finansiering av grundläggande experimentell forskning och mer behovsmotiverad klinisk forskning och tillämpning. För att säkerställa att omvärldsperspektiv och en förankring i det omgivande samhället bör en rådgivande grupp bildas. Denna bör företräda samhällets intressenter av klinisk behandlingsforskning, såsom forskningsfinansiärer, intresse- organisationer, patientföreningar, näringsliv och myndigheter, och bör bestå av personer med ansvar för eller erfarenhet av forskningsfrågor inom sina respektive organisationer. satsningen i samråd med Verket för innovationssystem och i enlighet med det förslag som dessa myndigheter har presenterat som redovisas Prop. 2012/13:30 ovan. Anslagen för forskning och forskningsinformation till bör därför öka med totalt 20132016 för satsningar på klinisk behandlingsforskning. Anslagen bör öka med 2013, med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. Därmed beräknas anslagsnivån bli 2016. Regeringens bedömning: Av anslaget för forskning och forskningsinformation till bör användas för vårdforskning 20132016. Av anslaget för forskning till för arbetsliv och socialvetenskap bör användas för vårdforskning 2013 och minst ytterligare 2014 utöver den finansiering som sker via forskningsrådet. Skälen för regeringens bedömning: Vårdforskning är ett förhållandevis ungt forskningsområde. Med anledning av högskolereform gavs möjlighet att avlägga doktorsexamen i olika vårdforskningsämnen. Vårdforskningen har sitt ursprung i traditionella yrkeskategorier inom omvårdnad, arbetsterapi och sjukgymnastik. Forskningsområdet har vuxit snabbt och kommit att omfatta ett stort antal ämnesområden. De viktigaste externa statliga finansiärerna av vårdforskning är för arbetsliv och socialvetenskap och . Råden har med sina olika inriktningar och olika ansvarsområden finansierat olika delar av vårdforskningen. har framför allt finansierat vårdforskning som har medicinsk koppling, medan för arbetsliv och socialvetenskap har finansierat forskning inom bl.a. omvårdnad, socialmedicin, folkhälsa och epidemiologi. I förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) gjordes en satsning på vårdforskning som ett av de strategiska forskningsområdena. I propositionen angavs att i forskningsmiljöerna skulle forskarna kunna arbeta med allt från grundforskning till insatser inom vård, folkhälsa, behandlingsmetoder och läkemedel. På regeringens uppdrag (U2010/7048/F och U2011/2977/F) har kartlagt och utvärderat vårdforskningen för att utifrån detta rekommendera åtgärder för att utveckla forskningsområdet. Slutsatserna i rapporten , utvärdering och rekommendationer angående svensk vårdforskning (2:2012) är att svensk vårdforskning generellt håller god kvalitet, men att den står inför ett generationsskifte. Kartläggningen visar att de största ämnena inom vårdforskningen är omvårdnad, annan hälsovetenskap och folk- Där noteras att forskningssamarbeten oftare är regionala och nationella än internationella och att flera universitet är verksamma inom samma forskningsområde utan att samarbeta. En stor del av forskningsfinansieringen kommer från icke konkurrensutsatta källor och forskargrupperna anses vara alltför små. vetenskaplig styrka inom t.ex. mödravårdsforskning, barnavårds- forskning, äldrevård och välfärdsforskning. dock att forskning om utlandsföddas hälsa, om självmord och om sexuell hälsa inte är av stor omfattning i . att det saknades teoretisering och teoriutveckling. vidare att vårdforskningen fortfarande befinner sig i en uppbyggnadsfas, eftersom flera ämnen inom forskningsfältet relativt Enligt finns det ett behov av att stärka såväl vård- forskningens vetenskapliga bas som dess koppling till hälso- och sjukvårdens behov samt att vårdforskningens multi- och interdisciplinära karaktär vidare bör bejakas. Det ger, enligt , möjligheter till nya infallsvinklar och korsbefruktande samarbeten av nytta för svensk hälso- och sjukvård. Vidare framhåller i rapporten att det finns ett avstånd mellan relevansen i forskningens innehåll och hur den relevanta kunskapen tas tillvara i praktiken och att kommunikationen med utomvetenskapliga intressenter behöver stärkas. rekommenderar dels strukturella förändringar genom bildning av större vårdforskningscentra, dels att forskningsfinansiering inom vårdforskning bör ske genom kvalitetsgaranterade och långsiktiga program där det även ingår forskarskolor med inriktning mot teoriutveckling eller vårdrelevant innovation samt att karriärstöd i form av halvtidsforskartjänster i vårdrelevant miljö inrättas. De utmaningar som samhället står inför gör enligt regeringens bedömning att vårdforskningen behöver stärkas. central betydelse för att utveckla vård och omsorg och förbättra I bl.a. (2:2012) och i för arbetsliv och socialvetenskaps samlade forskningsstrategi för hälsa och välfärd (S2011/991/) identifieras insatser som kan bidra till att området stärks. Regeringen delar bedömning att det finns behov av att stärka såväl vårdforskningens vetenskapliga bas som dess koppling till hälso- och sjukvårdens behov och att vårdforskningens multi- och interdisciplinära karaktär bör bejakas. Vårdforskningen ser ofta individen ur ett socialt perspektiv och är därför ett viktigt komplement till det traditionellt medicinska perspektivet i forskningen. En del av forskningen involverar landstingens hälso- och sjukvård, men det är viktigt att även kommunernas arbetsorganisation och personalens arbetsmiljö har betydelse både för kvaliteten i vård- och omsorg och för ett hälsosamt arbetsliv. också viktigt att forskare inom vårdområdet samverkar med forskare inom andra medicinska områden. Medicinsk vårdforskning och mer omsorgs- och samhällsorienterad vårdrelaterad forskning behöver kopplas samman, t.ex. genom inrättande av translationella miljöer och genom satsningar där forskare från olika bakgrund arbetar tillsammans. För att förbättra kvalitet och effektivitet inom vård minska gapet mellan kunskap och praktik har regeringen, Prop. 2012/13:30 kommuner och landsting, Verket för innovationssystem och Stiftelsen för vård- och allergiforskning samfinansierat forskningsprogrammet 20092012. Vinnvård stöder projekt som ökar samverkan mellan vård och omsorg, forskning och näringsliv där forskningsresultat snabbare omsätts till praktik. En viktig del av den praktiknära forskningen är implementeringsforskning, dvs. forskning om hur forskningsresultat ska komma till användning.