prop · GZ03164 · 2012-07-05 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2011/12:164 Biståndets resultat tema demokrati och mänskliga Regeringen överlämnar denna skrivelse till . redovisar regeringen resultat av utvecklingssamarbetet i en skrivelse till . Årets skrivelse är avgränsad till området demokrati och mänskliga rättigheter, en av tre prioriteringar som regeringen fastställde i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1). I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) bekräftade regeringen att prioriteringen ligger fast. Skrivelsen inleds med hur regeringen anser att insatser för att främja demokrati och mänskliga rättigheter ska utformas och ett kort resonemang om några globala trender när det gäller demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. Därefter gör regeringen en analys och bedömning av Sidas, EU:s samt några utvalda multilaterala organisationers resultatredovisning. Sist drar regeringen lärdomar och operativa slutsatser för den fortsatta verksamheten för demokrati och mänskliga rättigheter, samt lärdomar och slutsatser när det gäller framtida resultatuppföljning av det svenska utvecklingssamarbetet. 1.1Hur mycket bistånd går till stöd för demokrati och 1.2Policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter vägledning från regeringen ............................ 1.3Att följa upp och redovisa resultat inom demokrati och Metod och material ............................................................ Trender demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter......... Utvecklingssamarbete inom demokrati och mänskliga 3.1Komplementaritet mellan det bilaterala och multilaterala 3.2Biståndets utformning i förhållande till regeringens 4 Resultat från det bilaterala utvecklings-samarbetet inom demokrati och mänskliga ...............................................rättigheter 4.1Att mäta effekter av bistånd till demokrati och 4.2Särskilda insatser för demokratisering och 4.3Regeringens bedömning av de övergripande slutsatserna i Sidas resultatbilaga..................................... Kunskap om lokala förhållanden..................... Flexibilitet, långsiktighet och uthållighet........ Politiskt känsliga frågor .................................. 5 Resultat från det multilaterala utvecklings-samarbetet inom demokrati och mänskliga rättigheter............................................... Den multilaterala kontexten ............................................. 5.2Resultat från EU:s verksamhet inom demokrati och 5.3Resultat från multilaterala organisationers verksamhet inom demokrati utveckling och mänskliga rättigheter .....38 5.3.1Specialiserade organisationer inom området demokrati och mänskliga rättigheter ............... Organisationer med breda mandat................... 5.3.3Världsbanken arbetar utifrån ett mer 5.4Regeringens bedömning av resultatuppföljningens Resultat av stöd till demokratisk utveckling och mänskliga 6.2Insatser och resultat inom området demokrati och Regeringens bedömning av resultat................................. 7 Lärdomar och operativa slutsatser för den fortsatta 7.1Operativa slutsatser från resultatredovisningen om demokrati och mänskliga rättigheter ............................... Bilateralt och multilateralt utvecklings- samarbete i förhållande till regeringens Resultatuppföljning av det svenska biståndet.................. Globalt och svenskt utvecklingssamarbete .............................. Resultatrapport om multilateralt utvecklingssamarbete tema demokrati och mänskliga rättigheter ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 1 Inledning Skr. Det finns en nära koppling mellan fattigdom och brist på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. politik för global utveckling har som övergripande mål att bidra till en rättvis och global utveckling vilket innefattar respekt för mänskliga rättigheter och demokrati. Demokratisk utveckling, respekt för de mänskliga rättigheterna och av rättsstatens principer är viktiga förutsättningar för att uppnå det svenska utvecklingssamarbetets övergripande mål - att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Denna skrivelse är regeringens medel för att redovisa resultat av utvecklingssamarbetet till . Regeringen har i tidigare års skrivelser påpekat att det inte är ändamålsenligt att lämna en heltäckande redovisning av verksamheten då en sådan redovisning blir för övergripande och slutsatserna för allmänna. En avgränsning möjliggör en djupare analys. I årets skrivelse redovisas resultat och lärdomar av bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbete inom den tematiska prioriteringen demokrati och mänskliga rättigheter. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av resultaten och slutsatserna i Resultatbilagan till Sidas (Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete) årsredovisning 2011: Resultat för rättvisa och utveckling.1 Regeringen bedömer även det multilaterala utvecklingssamarbetet inom området demokrati och mänskliga rättigheter utifrån EU och multilaterala organisationers årsrapporter. Regeringens resultatrapport återfinns som bilaga 2 i skrivelsen. Strävan efter resultat fortsätter att vara en prioriterad fråga inom det internationella utvecklingssamarbetet och utgör en central del i ansträngningarna för ökad biståndseffektivitet. Inför och under det fjärde internationella högnivåmötet om biståndseffektivitet i var en av tre prioriteringar att få genomslag för ett ökat fokus på resultat. I överenskommelsen från står det att slutmålet med biståndet är att det ska leda till hållbara utvecklingsresultat. Resultatagendan i utvecklingssamarbetet har därmed fått en mer framträdande roll än i tidigare överenskommelser. Regeringen har fortsatt att utveckla sin resultatstyrningsmodell för det svenska utvecklingssamarbetet. Regeringen ser över riktlinjerna för samarbetsstrategier i syfte att ytterligare förbättra resultatstyrningen. Regeringen driver aktivt frågan om stärkt resultatstyrning inom EU och de multilaterala organisationerna. 1http://sidapublications.citat.se/interface/stream/mabstream.asp?filetype=1&orderlistmainid Hur mycket bistånd går till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter? Det svenska bilaterala biståndet till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter2 (DMR-biståndet) har uppgått till mellan 3,5 och 2007-2010, vilket i genomsnitt motsvarar av det bilaterala biståndet. ökade dessutom andelen från av bistånd genom Sida. Enligt statistik från hör storleksmässigt till största givare av demokratibistånd. I faktiska tal räknat är störst. I är det endast och som utbetalat större summor än till verksamhet inom DMR-sektorn. 2010 finansierades genom Sida cirka 13 850 insatser för demokrati och mänskliga rättigheter till ett belopp om sammanlagt . bidrar även till verksamhet som syftar till att stödja demokrati och mänskliga rättigheter genom de multilaterala organisationerna. Det är svårt att få en bra överblick av hur mycket av multilaterala organisationers verksamhet som går till demokrati och mänskliga rättigheter. Samtliga organisationer har olika definitioner av begreppet och beskriver och strukturerar sin verksamhet på olika sätt. Utifrån organisationernas egna budgetar och rapporter kan följande utläsas: FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheters kontor, OHCHR:s, samtliga verksamhet går till MR-ändamål. De totala utbetalningarna uppgick till i årsredovisningen . för demokrati och valstöd, International IDEA:s, utbetalningar till demokrati och MR uppgick till . 2010 genomförde , UNDP:s, insatser för inom området demokratisk samhällsstyrning. utlåning till offentlig förvaltning och rättssystem uppgick under till ca . Insatserna på detta område till förmån för de 79 fattigaste länderna uppgick till . FN:s internationella barnfond, budget uppgick till totalt , varav 1,02 miljarder gick till humanitär verksamhet. Det är inte möjligt att särredovisa exakt hur stor andel av verksamhet som går till området demokrati och mänskliga rättigheter då hela organisationens mandat utgår från FN:s konvention om barnets rättigheter. Statistiken om och andra länders bistånd till demokrati och mänskliga rättigheter, hämtad från Sidas årsredovisning 2011, /DAC 2010/11 och internationellt utvecklingssamarbete (SADEV 2012:1), ger en rad intressanta uppgifter: är det givarland i världen med störst andel av det bilaterala biståndet som går till demokrati och mänskliga rättigheter. 2 Sidas huvudsektor heter Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet för att rymma delsektorkoden som gäller kvinnorättsorganisationer. 2011 utgjorde den delsektorn ca 5 procent av huvudsektorn. DMR är den största sektorn inom svenskt bistånd, följt av humanitära insatser. DMR-sektorn finns med som en av oftast tre sektorer i 46 av 48 geografiska land- och regionstrategier. DMR-bistånd har ökat kraftigt, både i andel av det bilaterala biståndet genom Sida och i faktiska tal - från 2002 till 2011. I faktiska tal skedde en fördubbling, från 2002 till 2011. Sidas insatser inom huvudsektorn demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet delas in i 16 delsektorer enligt /DAC:s statistikkoder. Sidas utbetalningar per delsektor illustreras i figur 1 nedan. Sidas delsektorer inom Sidas huvudsektor demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet DMR-bistånd är mer aktörsorienterat än de flesta andra biståndsgivares motsvarande biståndsverksamhet. I resultatbilagan presenterade Sida sina 16 delsektorer under fokusområdena i regeringens policy för demokrati och mänskliga rättigheter (Medborgerliga och politiska rättigheter, ii) Demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer, iii) Demokratiseringens aktörer). Utifrån denna indelning går det att utläsa att stödet inom fokusområdet demokratiseringens aktörer har ökat kraftigt och utgjorde av det bilaterala DMR-biståndet. faktiska tal har stödet sexfaldigats till cirka 2,3 Skr. var 2010 den givare i världen som gav mest riktat stöd till homosexuella, bisexuella och transpersoners (hbt) mänskliga rättigheter. Stödet uppgick till och utöver det fanns också hbt-personers rättigheter integrerade i andra större stöd på områden som hälsa och mänskliga rättigheter. Sida har inom ramen för regeringens särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet fattat beslut om stöd till s.k. nätaktivister om totalt . 1.2Policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter vägledning från regeringen Regeringen beslutade en policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter (UF2009/33076/UP) Förändring Policyn utgör en operationalisering av regeringens skrivelse om demokratibistånd (skr. 2008/09:11), Frihet från Förtryck, och anger regeringens grundläggande normativa ställningstaganden om biståndet till demokrati och mänskliga rättigheter ska utformas. Demokrati och människors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är både mål i sig och ett medel för att uppnå andra mål. rättigheterna är universella, ömsesidigt samverkande och odelbara vilket Hela internationella bistånd ska vara rättighetsbaserat i enlighet med politik för global utveckling (PGU) och inkludera fyra grundläggande principer: icke-diskriminering, deltagande, öppenhet och insyn samt ansvarstagande och ansvarsutkrävande. Arbete för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter bedrivs inom flera olika sektorer. Med policyn Frihet för förändring, fokuserades den del av biståndet vars huvudinriktning är demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter till tre fokusområden: Medborgerliga och politiska rättigheter Yttrandefrihet och framväxten av fria, oberoende medier ska prioriteras. För att stärka yttrandefriheten ska verka för en gynnsam lagstiftning och en stark och mångsidig kommunikationsmiljö. ska bidra till att förbättra tillgången till och nyttjandet av informations- och kommunikationsteknologi (ICT). Individer i utvecklingsländer ska ha möjlighet och frihet att påverka sina levnadsvillkor genom att utöva inflytande i politiska processer och beslut, samt att kunna organisera sig för detta genom det civila samhällets organisationer och politiska partier. Demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer Fungerande institutioner och procedurer som försäkrar enskilda människors inflytande över politikens innehåll är centralt för prioriterar lösningar som stärker statens ansvar för att de mänskliga rättigheterna ska respekteras. från medborgares intressen och lokala förhållanden. Långsiktighet och Skr. 2011/12:164 kapacitetsutveckling är viktigt för att befästa demokratiska strukturer. ska lyfta fram hela valprocessen liksom lokala och regionala val, inte minst för att kvinnor, ungdomar, minoritetsgrupper och personer med funktionsnedsättning ska inkluderas. parlamentsstöd ska bidra till att hela den politiska processen stärks. ska också stimulera framväxten av demokratiska partisystem, främja en väl fungerande förvaltning, motverka korruption samt utveckla ett fungerande rättsväsende för jämlik tillgång till rättvisa inför lagen. Utveckling av e-förvaltning bör prövas där så är möjligt och relevant. Demokratisering är bara möjlig om de som tror på demokratin kämpar för den. Det räcker inte med att ett land har demokratiska offentliga institutioner. Det krävs också att en demokratisk kultur utvecklas bland enskilda individer. Potentiella förändringsaktörer i form av organiserade eller enskilda demokratiska oppositionella krafter eller försvarare av mänskliga rättigheter ska identifieras genom makt- och aktörsanalyser. ska prioritera stöd till och samarbete med demokratiskt inriktade förändringsaktörer, inom bland annat offentlig sektor, det civila samhället, politiska partier, universitet, media, kulturliv och privatsektorn. ska också bidra till ett livskraftigt och pluralistiskt civilt samhälle, samt till att stärka kvinnors rättigheter och främja deras politiska deltagande. Försvarare av mänskliga rättigheter ska prioriteras inom svenskt demokratibistånd. Att följa upp och redovisa resultat inom demokrati Regeringens utgångspunkt är att biståndsmedel ska användas på bästa möjliga sätt för att bidra till minskad fattigdom i världen. en mångdimensionell syn på fattigdom. Den omfattar inte endast brist på mat och andra materiella tillgångar, utan även brist på frihet, makt, möjligheter och säkerhet. Att följa upp, analysera och utvärdera resultat är en förutsättning för bedömningen av biståndets relevans och effektivitet samt för hur den fortsatta verksamheten bör utformas. måste därför finnas en medvetenhet om och acceptans för att det för olika typer av verksamheter inom biståndet förekommer olika sätt att följa upp, redovisa och utvärdera resultat. Arbetet med att åstadkomma förändringar när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter tar ofta och bedrivs ofta i svåra miljöer. därför anpassas till verksamhetens natur. Områden som är svåra att mäta kan dock fortfarande följas upp och Exempelvis kan kvalitativa bedömningsmetoder så som opinionsundersökningar eller enkäter (t.ex. av oberoende valobservatörer under olika faser av hela valcykeln) och kvalitativa resultatindikatorer användas för att ge inblick i förändringar av till exempel attityder, värderingar, individers beteenden bland olika grupper i ett samhälle. Kvalitativa resultatindikatorer kan även uttryckas i kvantitativa termer, exempelvis genom att resultaten av enkätundersökningar sammanställs och anger andel tillfrågade som har ett visst beteende eller attityd. 2011/12:164 Genom att uttrycka kvalitativa data i kvantitativa termer ökar möjligheten att systematisera och följa utvecklingen . Utgångsläge bör fastställas i så stor utsträckning som möjligt. Bristande tillgång till tillförlitliga data är dock ett stort problem i fattigdomstäta länder (används som samlingsnamn på de två kategorierna låg- och medelinkomstländer) och framför allt i konfliktdrabbade länder och inom svåra områden som t.ex. fredsbyggande och demokratiutveckling. Regeringen anser att det för stater är både en rätt och en skyldighet att reagera på och kritisera kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Regeringen anser därför också att man har ett moraliskt ansvar att stödja individer eller grupper som utsätts för sådana kränkningar. Den typen av stöd som ges i sådana fall sker ofta i politiskt känsliga miljöer och inbegriper ofta risker som är svårare att hantera och kontrollera för än i övrigt utvecklingssamarbete. Regeringens resultatförväntningar i dessa fall blir därmed mer handfasta och kommer ofta att ligga närmare själva insatsen. Skrivelsen bygger på underlag från Sida, EU och från multilaterala organisationer samt från internationellt utvecklingssamarbete (SADEV). regeringens policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter analyseras resultatinformationen från Sida, EU och multilaterala Information om de multilaterala organisationerna och EU baseras på offentligt tillgänglig rapportering från dessa organisationer. Sidas resultatbilaga och regeringens resultatrapport är två olika typer Det bilaterala utvecklingssamarbetet hanteras av Sida. bilaterala biståndet kan dock kanaliseras genom multilaterala kanaler, Sida, regeringens myndighet för internationellt utvecklingssamarbete, bereder och finansierar den verksamhet som stödjer i samarbetsländerna. Sida har ett ansvar för att följa upp och redovisa denna verksamhet till regeringen. Sida har fått ett uppdrag att ta fram en särskild bilaga om demokrati och mänskliga rättigheter till Sidas årsredovisning 2011. Sidas resultatbilaga redovisar och analyserar resultat av den verksamhet vars huvudinriktning är demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter samt resultat av den verksamhet som Sida stödjer i de länder/områden (, , samt och ) som avslutar en samarbetsstrategiperiod. även multi-bi insatser. Redovisningen av demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter utgår från tjugo slumpmässigt utvalda insatser samt fyra strategiskt valda insatser. Sida hade 2011 drygt 1230 aktiva insatser inom huvudsektorn demokrati och mänskliga rättigheter. inom en population av insatser som påbörjats och Sida har noggrant säkerställt att urvalet överensstämde med de tre fokusområdena, medborgerliga och politiska rättigheter, demokratins och rättsstatens institutioner och demokratiseringens aktörer, som anges i regeringens policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter 2010-2014. Fokusområdena omfattar en stor del av, men inte hela Sidas huvudsektor demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Insatser inom delsektorerna sysselsättningspolitik och förvaltning, insatser för grundläggande samhällsservice samt insatser som enbart rörde ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter presenterades inte i resultatbilagan. Slutligen gjorde Sida ett slumpmässigt urval av 20 insatser ur en population på 286 insatser. Sida valde att endast komplettera med fyra ytterligare insatser eftersom det slumpmässiga utfallet gav en relativt god spridning mellan länder, regioner och landkategorier. Redovisningen i resultatbilagan är uppdelad efter de tre fokusområdena. Sida redovisar mål och resultat för insatserna. Sida bedömer insatsernas hållbarhet, risker, budgetdisciplin samt kostnadseffektivitet i de fall utvärderingar gjorts. Sida redogör även för tillämpningen av rättighetsperspektivet och dialog. Sida drar övergripande slutsatser och lärdomar. SADEV:s utvärdering (SADEV 2012:1) fokuserar på det bilaterala utvecklingssamarbetet. finansierar multilaterala organisationer både genom basbudgetstöd, dvs. stöd till organisationernas budget som inte är öronmärkt för specifika mål eller insatser och även genom s.k. multi-bi insatser, dvs. stöd till organisationers enskilda program och projekt. Den största delen av stöd till EU:s utvecklingssamarbete finansieras genom avgift för medlemskap i , förutom () som ligger utanför den reguljära budgeten och till vilken medlemsstaterna gör separata inbetalningar. Mot bakgrund av de basbudgetstöd och den EU-avgift som betalar har regeringen ett ansvar att bedöma och analysera resultatinformationen i de multilaterala organisationernas och EU:s årsrapporter, utvärderingar mm. Regeringens bilagda rapport presenterar resultat från ett urval multilaterala organisationer och EU inom demokratiutveckling och mänskliga rättigheter. Regeringens resultatrapport presenterar och bedömer de resultat som , FN:s internationella barnfond (), FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheters kontor (OHCHR), , och för demokrati och valstöd (International ) själva redovisar inom området demokrati och mänskliga rättigheter i förhållande till de målsättningar som respektive organisations styrelse samt EU:s medlemsstater och har fastställt. Urvalet har gjorts baserat på organisationernas relevans i förhållande till målsättningarna i regeringens policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet. Rapporten innehåller exempel på resultat från respektive multilateral organisation och en sammanfattande bedömning. Rapporten redogör inte för resultat av projekt som just har finansierat, s.k. multi-bi stöd. I och med att Sidas resultatredovisning fokuserar särskilt på demokrati och mänskliga rättigheter till skillnad från årsredovisningarna och andra relevanta rapporter från de multilaterala organisationerna och EU blir förutsättningarna att analysera den bilaterala och den multilaterala verksamheten utifrån regerings Det finns inget jämförbart material från EU och de Skr. 2011/12:164 multilaterala organisationerna i vilket de har dragit slutsatser och lärdomar om verksamheten inom demokrati och mänskliga rättigheter på det sätt som Sida gjort. Regeringen har därför valt att analysera på vilket sätt de utvalda multilaterala organisationernas och EU:s verksamhet är relevant för regeringens policy och återge exempel på resultat från respektive aktörs insatser inom demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen gör även en bedömning av EU:s och multilaterala organisationers resultatuppföljning. I avsnitt 1 redogör regeringen kort för policyn för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter, Förändring för Frihet och regeringens resultatförväntningar när det gäller utvecklingssamarbetet inom området demokrati och mänskliga rättigheter. Avsnitt 2 visar på några globala trender när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Avsnitt 3 inleds med att redogöra för hur bilateralt och multilateralt utvecklingssamarbete kompletterar varandra. Därefter analyseras det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet i förhållande till regeringens policy. I avsnitt 4 bedömer regeringen resultat och slutsatser från det bilaterala utvecklingssamarbetet. I avsnitt 5 bedömer regeringen det multilaterala utvecklingssamarbetets resultat. Avsnitt 6 visar på hur det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet i samverkar inom området demokrati och mänskliga rättigheter. Avsnitt 7 innehåller regeringens lärdomar och operativa slutsatser för den fortsatta verksamheten. I bilaga 1 redogör regeringen för statistik och trender inom det globala respektive svenska utvecklingssamarbetet under 20022010/2011. Bilaga 2 utgörs av regeringens resultatrapport om det multilaterala utvecklingssamarbetet . 2Trender demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter Demokratin i världen har tidigare i historien aldrig varit lika utbredd som . Krigen har blivit färre, demokratierna har blivit fler, sjukdomar har trängts tillbaka och många hundratals miljoner människor har lyft sig ur fattigdom. Andelen auktoritära stater har minskat betydligt. En majoritet av världens länder styrs av i stort sett demokratiskt valda regeringar. Globaliseringen har gett nya möjligheter och bidragit till en allt bättre värld för allt fler. finns enorma utmaningar. översteg, för sjätte . 2011/12:164 året i rad, antalet länder där respekten för flera medborgerliga och