prop · GZ03125 · 2012-03-20 00:00:00 — 4.ledning genom vilken fjärr- värme, olja, gas eller annan råvara eller produkt transporteras från produktionsställe, upplag eller last- plats och som a)ingår i en allmän va-anlägg- b)förser ett samhälle med vatten eller därifrån bortför avloppsvatten eller annan orenlighet, c)gagnar en näringsverksamhet eller kommunikationsanläggning av betydelse för riket eller en viss ort, eller d)medför endast ringa intrång i jämförelse med nyttan och inte tillgodoser endast en enstaka fast- ighets husbehov, och 4.ledning genom vilken fjärr- värme, olja, gas, koldioxid eller annan råvara eller produkt trans- porteras från ett produktionsställe, ett upplag eller en lastplats och som a) tillgodoser ett allmänt behov, b) gagnar näringsverksamhet el- b) gagnar näringsverksamhet el- betydelse för riket eller viss ort betydelse för riket eller en viss ort, c) medför endast ringa intrång i jämförelse med nyttan. En anordning som ingår i ett En anordning som ingår i ett allmänt ändamål men som inte ut- allmänt ändamål men som inte ut- 1 Senaste lydelse 2004:643. gör ledning skall vid tillämpningen av denna lag anses som ledning enligt första stycket 1. Lagen gäller ej om utrymme för ledning kan upplåtas med stöd av anläggningslagen (1973:1149). gör en ledning ska vid tillämp- ningen av denna lag anses som ledning enligt första stycket 1. Lagen gäller inte om utrymme för ledning kan upplåtas med stöd av anläggningslagen (1973:1149). Denna lag träder i kraft . 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1978:160) om vissa rörledningar Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (1978:160) om vissa rörled- ningar dels att 1, 5 och 14 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fem nya paragrafer, 5 a och 8 a8 d §§, av följande lydelse. Rörledning för transport av råolja eller produkt av råolja eller av an- nan vätska eller gas som är ägnad att användas som bränsle får ej utan särskilt tillstånd (koncession) framdragas eller begagnas. Be- stämmelser om naturgasledningar finns i naturgaslagen (2005:403). Koncession krävs icke för led- ning som 1.har eller avses få en längd av högst , 2.huvudsakligen skall nyttjas för tillgodoseende av enskilda hus- hålls behov eller 3.uteslutande skall nyttjas inom hamn eller industriområde Regeringen får i visst fall medge undantag från koncessionsplikt. En rörledning för transport av råolja eller produkt av råolja eller av annan vätska eller gas som är ägnad att användas som bränsle får inte dras fram eller användas utan särskilt tillstånd (koncession). Koncession krävs även för att dra fram och använda en rörledning för transport av koldioxid som ska lagras geologiskt. Bestämmelser om naturgasledningar finns i naturgaslagen (2005:403). Koncession krävs inte för en ledning som 1.har eller avses få en längd av högst , 2.huvudsakligen ska nyttjas för tillgodoseende av enskilda hus- hålls behov, eller 3.uteslutande ska nyttjas inom en hamn eller ett industriområde. Regeringen får i ett enskilt fall medge undantag från koncessions- plikt. 1Jfr och rådets direktiv /31/EG av om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv /337/EEG, och rådets direktiv /60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och 2008/1/EG samt förordning (EG) nr 1013/2006 (EUT L 140, , s. 114, Celex 32009L0031). 2Senaste lydelse 2006:330. Koncession skall avse ledning med en i huvudsak bestämd sträckning och gälla . Giltighetstiden får bestämmas till längst . Koncession ska avse ledning med en i huvudsak bestämd sträckning och gälla . Giltighetstiden får bestämmas till längst . Koncessionens giltighetstid får efter ansökan av koncessionshava- ren förlängas med i taget. Om det finns särskilda skäl eller om sökanden begär det, får dock bestämmas. I ett ärende om förlängning av giltighetstiden ska 4 § tillämpas. En ansökan om förlängning av giltighetstiden ska göras senast före koncessionstidens utgång. Om koncessionshavaren har an- sökt om förlängning inom den an- givna tiden, fortsätter koncessio- nen att gälla till dess att ansökan har prövats slutligt. Om ledningen avser transport av koldioxid som ska lagras geolog- iskt, gäller 8 b8 d §§ i stället för 8 §. Koncessionshavaren för en led- ning som avses i 8 a § är skyldig att på skäliga villkor transportera koldioxid åt andra, om ledningen har kapacitet för det. Vid bedömningen av om villko- ren är skäliga ska hänsyn tas till 1.den kapacitet som är eller rimligen kan göras tillgänglig i rörledningen, 2.behovet av att samordna olika tekniker, 3. koncessionshavarens och an- Prop. 2011/12:125 dras behov av rörledningens kapa- 4. påverkan på andra som an- vänder rörledningen eller driver en verksamhet som har samband med rörledningen. Om koncessionshavaren nekar att transportera koldioxid åt annan på grund av bristande kapacitet eller för att anslutning inte är möjlig, ska koncessionshavaren 1.ange skälen för sitt nekande, 2.mot skälig ersättning göra de förbättringar som behövs för att möjliggöra transport åt andra, om det inte försämrar säkerheten vid transport eller geologisk lagring av koldioxiden. Frågor om skyldigheterna enligt 8 b och 8 c §§ prövas av den myn- dighet som regeringen bestämmer. Anmäler koncessionshavaren till regeringen att han vill frånträda sin rätt, upphör denna efter det att anmälningen kom in, om ej annat följer av koncessio- nen. Anmäler koncessionshavaren till regeringen att koncessionshavaren vill frånträda sin rätt, upphör denna efter det att anmäl- ningen kom in, om inte annat föl- jer av koncessionen. Denna lag träder i kraft . 1. särskilda skyddade naturom- råden i 7 kap. 2730 och 32 §§ ,2. dumpning i 15 kap. 3133 §§ , och3. föroreningar från fartyg i lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1140) om ekonomiska zon Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:1140) om ekono- miska zon dels att 3 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 5 c §, av följande lydelse. Till skydd för den miljön finns det också bestämmelser om 1. geologisk lagring av koldioxid i 1 kap. 2 § och 4 kap. 9 § miljö- balken, 2. särskilda skyddade naturom- råden i 7 kap. 2730 och 32 §§ , 3. dumpning i 15 kap. 3133 §§ , och 4. föroreningar från fartyg i lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. Tillstånd enligt 5 § krävs inte för geologisk lagring av koldioxid. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2008:832. dumpning i 15 kap. 3133 §§ ,3. föroreningar från fartyg i lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg, och4. hantering och kontroll av far- tygs barlastvatten och sediment från sådant vatten i barlastvatten- lagen (2009:1165). 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (2009:1167) om ändring i lagen (1992:1140) om ekonomiska zon Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1992:1140) om ekonomiska zon i stället för dess lydelse enligt lagen (2009:1167) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2009:1167 Till skydd för den miljön finns det också bestämmelser om 1.geologisk lagring av koldioxid i1 kap. 2 § och 4 kap. 9 § miljö- balken, 2. särskilda skyddade naturom- råden i 7 kap. 2730 och 32 §§ , 3. dumpning i 15 kap. 3133 §§ , 4. föroreningar från fartyg i lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg, och 5. hantering och kontroll av far- tygs barlastvatten och sediment från sådant vatten i barlastvatten- lagen (2009:1165). 3 Ärendet och dess beredning EU har antagit ett direktiv om geologisk lagring av koldioxid. Direktivet kallas ofta CCS-direktivet, där CCS är en förkortning av Carbon Capture and Storage. Direktivets fullständiga namn är och rådets direktiv /31/EG av om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv /337/EEG, och rådets direktiv /60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och 2008/1/EG samt förordning (EG) nr 1013/2006. Direktivet återges i bilaga 1. har tagit fram en promemoria om geologisk lag- ring av koldioxid med författningsförslag som behövs för att genomföra CCS-direktivet i svensk lagstiftning bl.a. ändringar i , lagen (1966:314) om kontinentalsockeln, ledningsrättslagen (1973:1144), lagen (1978:160) om vissa rörledningar, lagen (1992:1140) om eko- nomiska zon och (dnr M2010/4488/R). Förslagen återges i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. Remissinstanserna har dessutom bjudits in till ett remissmöte . En förteckning över re- missinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr M2010/4488/R). geologiska undersökning (SGU) har genomfört en utredning för att närmare beskriva förutsättningarna för geologisk lagring i (dnr M2011/1361/Kl). har genomfört en utredning, ER 2010:36 Sys- temstudie av möjligheter att etablera en infrastruktur för CCS i Öster- sjöregionen (dnr M2011/1403/Kl). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttran- de över det lagförslag som återges i bilaga 4. Lagrådets yttrande återges i bilaga 5. Lagrådet hade synpunkter i fråga om placeringen och utform- ningen av 4 kap. 9 § samt om utformningen av 17 kap. 7 §, 22 kap. 1 a, 25 d och 25 e §§ samt 28 kap. 19 § . Regeringen har utformat lagförslagen i linje med Lagrådets förslag utom när det gäller placeringen av 4 kap. 9 §. Därutöver har en del språkliga och redaktionella justeringar gjorts. Lagrådets synpunkter har kommenterats i avsnitt 11.2, 11.7, 11.9.1 och 11.10.3 samt i författningskommentaren (avsnitt 16.1). klimatpolitik utgår från behovet av att begränsa klimatföränd- ringarna och deras effekter så att skadlig mänsklig inverkan på klimat- Detta finns angivet i det av antagna miljö- kvalitetsmålet för begränsad klimatpåverkan. klimat har därefter kompletterats med ett temperaturmål ur vilket ett kon- centrationsmål kan härledas. Det övergripande temperaturmålet är att ökningen av den globala medeltemperaturen ska begränsas till högst två Prop. 2011/12:125 grader jämfört med den förindustriella nivån och att ska ta sin del av det globala ansvaret för att ökningen inte blir större (jfr prop. 2008/09:162 och 2009/10:155). Den globala utsläppsutvecklingen är ogynnsam och kraftiga globala utsläppsminskningar av växthusgaser krävs för att målet ska nås. Kon- centrationen av växthusgaser behöver på lång sikt sannolikt stabiliseras på en nivå motsvarande högst 400 ppm koldioxidekvivalenter (jfr prop. 2008/09:162). Det kräver att de globala utsläppen av växthusgaser når sin kulmen , att de minst halveras till 2050 jämfört med och är nära noll vid slutet av seklet. och övriga industriländer måste ta ledningen och bör med nationella och internationella åtgärder till- sammans minska utsläppen med upp emot till 2020 och till 2050 jämfört med . Detta är dock inte tillräckligt. Utsläppen måste därutöver även begränsas i utvecklingsländerna och framför allt i de snabbt växande ekonomierna. Till 2020 bör utsläppen för utvecklingsländerna som grupp avvika med från den s.k. Business as Usual-utvecklingen. mål för klimat- och energipolitiken I är regeringens mål för klimat- och energipolitiken för att klimatutsläppen har minskat , att av energiproduktionen utgörs av förnybar energi, att energianvändningen är effektivare och att av energiförbruk- ningen i transportsektorn utgörs av förnybar energi. Det 40-procentiga klimatmålet gäller jämfört med och avser den icke handlande sektorn, dvs. de sektorer som inte ingår EU:s system för handel med utsläppsrätter. Utsläppsmålet gäller därmed till exempel tran- sporter, bostäder, avfallsanläggningar, jord- och skogsbruk, vattenbruk samt delar av industrin. För de verksamheter som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter bestäms minskningen av utsläppen gemensamt på EU-nivå inom ramen för handelssystemets regler. EU-länderna har enats om att minska utsläppen i handelssystemet . Åtgärder för att nå målen För att utsläppen ska vara lägre jämfört med måste utsläppen av växthusgaser angivet i koldioxidekvivalenter minska med . För att nå målet har regeringen föreslagit bl.a. följande (jfr prop. 2008/09:162). Förändrade skatter och skärpta ekonomiska styrmedel: Regeringen har föreslagit utvecklade styrmedel på skatteområdet. De styrmedel som redan finns, såsom koldioxidskatt, kommer att fortsätta användas enligt tidigare beslut och ge fortsatta utsläppsminskningar. Genomförande av gemensamma EU-beslut: Regeringen avser att så fort som möjligt genomföra utsläppsminskningar i i enlighet med beslutade åtgärder inom EU. Utsläppsminskningar genom gröna investeringar i utvecklingsländer eller insatser i andra EU-länder: kommer att genomföra åtgär- der för att minska utsläppen i andra länder, såsom gröna investeringar i utvecklingsländer eller insatser i andra EU-länder. Visionen är att har en hållbar och resurseffektiv energi- försörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. har presenterat tre handlingsplaner för omställningen en fossiloberoen- de transportsektor, ökad energieffektivisering och främjandet av förnybar Regeringen har även gett i uppdrag att ta fram underlag till en färdplan för ett utan nettoutsläpp av växthusgaser Uppdraget ska genomföras i samråd med Statens energimyndig- het och andra myndigheter samt länsstyrelserna. planen ska inriktas på att beskriva hur visionen kan realiseras på ett kostnadseffektivt sätt i olika samhällssektorer och verksamheter. draget ska slutredovisas . Avskiljning och lagring av koldioxid Koldioxidavskiljning och lagring har identifierats som en möjlig framtida åtgärd för svensk basindustri (jfr prop. 2008/09:162). ning skulle kunna bli ett alternativ för att minska annars svårundvikliga utsläpp från processindustrier. () bedriver utvecklingsarbete beträffande möj- ligheterna att avskilja koldioxid från masugnar och övriga processer, del- vis finansierat av och i samarbete med IEA Även raffinaderier, massabruk, cement- och etanolfabriker skulle kunna visa sig vara realistiska kandidater för en svensk tillämpning av koldioxidavskiljning och lagring när denna blir För att tekniken ska kunna tillämpas även vid massabruk eller etanol- fabriker krävs att regelverken inom EU anpassas till bioenergi med inne- börden att koldioxidlagring ska ses lika positivt vid bioenergi som vid Detta är en linje som driver. förnybar energi och bränslekvalitet har koldioxidlagring med bioenergi behandlats på samma sätt som fossila bränslen. för att regelverket i sin helhet ska bli teknik- och energineutralt är att motsvarande likabehandling åstadkoms i direktivet om handel med EU:s klimat och energipolitik Vid vårtoppmötet enades EU:s stats- och regeringschefer om att minska EU:s utsläpp av växthusgaser under förutsättning att andra industriländer förbinder sig till jämförbara minsk- I avvaktan på en global uppgörelse åtar sig EU att minska ut- släppen av växthusgaser med till 2020 jämfört med Vårtoppmötet antog också två bindande mål om förnybar energi: av EU:s energikonsumtion ska komma från förnybara källor och andelen biodrivmedel ska vara . Dessutom ska EU nå ett mål om 20 procents energieffektivisering . Handel med utsläppsrätter och geologisk lagring av koldioxid Som en viktig del i EU:s politik mot klimatförändringar har EU etablerat ett system för handel med utsläppsrätter som ansluter till Kyotoproto- kollet. Den första handelsperioden, 20052007, har avslutats och den andra handelsperioden, 20082012, pågår. Regelverket för handelssys- temet finns i handelsdirektivet, dvs. och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32, Celex 32003L0087). Huvuddelen av handelsdirektivet genomförs i svensk rätt med lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter och förordningen (2004:1205) om handel med utsläppsrätter. Handelsdirektivet har ändrats genom länkdirektivet, dvs. Europaparla- mentets och rådets direktiv /101/EG av om ändring av direktiv /87/EG om ett system för handel med utsläpps- rätter för växthusgaser inom gemenskapen, i överensstämmelse med Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer (EUT L 338, 13.11.2004, s. 18, Celex 32004L0101). Avsikten med länkdirektivet är att knyta EU:s handel med utsläppsrätter till de delar av Kyotoprotokollet som rör de projektbaserade mekanismerna, dvs. gemensamt genomförandeprojekt och mekanismen för ren utveckling. Handelsdirektivet har därefter ändrats genom flygutsläppsdirektivet, dvs. och rådets di- rektiv 2008/101/EG av om ändring av direktiv /87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (EUT L 8, , s. 3, Celex 32008L0101). Genom flygutsläppsdirektivet inkluderas luft- farten i handelssystemet från och med nästkommande handelsperiod. Ännu ett direktiv som ändrar handelsdirektivet antogs i klimat- och energipaketet, och rådets direktiv /29/EG av om ändring av direktiv /87/EG i avsikt att för- bättra och utvidga gemenskapssystemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (EUT L 140, , s. 63, Celex 32009L0029). Syftet med direktivet är att reglera handeln med utsläppsrätter . Genom direktivet blir geologisk lagring av koldioxid tillståndspliktigt under han- delssystemet. Det innebär bl.a. att tillstånd krävs enligt lagen om handel med utsläppsrätter, eventuella läckage som sker från lagringsplatsen måste täckas av utsläppsrätter och att verksamhetsutövaren även måste rapportera enligt lagen om handel med utsläppsrätter. EU:s klimat- och energipaket Europeiska kommissionen presenterade sitt förslag till klimat- och ener- gipaket . enades om paketet. Paketet innehåller åtaganden om hur mycket varje EU-med- lemsland måste minska sina utsläpp för att EU ska klara av att nå de klimatmål som antogs 2007. Energi- och klimatpaketet består av fyra delar som är nära kopplade till varandra: Den första delen är ett direktiv om främjande av användningen av för- nybar energi som slår fast bindande nationella mål för förnybar energi, inklusive ett bindande minimimål för transportsektorn. slås en rad åtgärder för att minska barriärer och främja användningen av förnybar energi i el, värme och transportsektorerna. i nationella handlingsplaner redovisa nationella mål för respektive sektor och medel för att uppnå dessa. Den andra delen innebär en ansvarsfördelning av EU:s klimatmål i den För de utsläpp som inte omfattas av EU:s han- delssystem (bl.a. utsläpp inom bygg-, transport-, jordbruks- och avfalls- området) fördelas återstående utsläppsminskningar mellan medlemslän- derna med utgångspunkt i nivån för ländernas BNP per capita med 2005 Den tredje delen är en revidering av handelsdirektivet. Den fjärde delen är ett juridiskt ramverk för koldioxidavskiljning och lagring inom medlemsländerna (CCS-direktivet). 6Ekonomiska förutsättningar för avskiljning och lagring av koldioxid Det finns inga säkra beräkningar för vad avskiljning och lagring av koldioxid kommer att kosta när tekniken är etablerad. Kostnaden styrs av flera faktorer. Avgörande är vilken avskiljningsteknik som används, hur energikrävande den processen är och hur långt koldioxiden ska transpor- teras till en lagringsplats. Lagringskostnaden i sin tur påverkas av de geo- logiska förutsättningarna, av kostnaderna för att injektera koldioxid i den geologiska formationen och av övervakning samt av de undersöknings- och etableringskostnader som har krävts. Regelverket för hur avskiljning och lagring får gå till och vilka krav som ställs på verksamhetsutövaren har också påverkan på totalpriset, framförallt vad gäller lagringskostna- den. Ett tydligt regelverk som finns tidigt på plats minskar osäkerheten och ger tydligare spelregler för tekniken att utvecklas. Flera översiktliga studier har beräknat de preliminära kostnaderna för avskiljning och lagring av koldioxid. har i en rapport, Systemstudie av möjligheter att etablera en infrastruktur för CCS i , utrett preliminära kostnader för transport och lagring i hela . Vidare har Ingenjörsvetenskaps Akademin (IVA) i (, IVA 2008) sammanställt data för några av största punktutsläpp och uppskattat framtida möjliga kost- nader. För avskiljning och lagring av koldioxid av biologiskt ursprung har även Biorecro gjort skattningar (BECCS som klimatåtgärd, Biorecro, 2010). Gemensamt för skattningarna är att det finns klara skaleffekter, det är enbart de största punktkällorna i som kan bli aktuella, och att avskiljningskostnaden beräknas bli den största kostnadsposten. kostnaden i de flesta scenarier understiger den nuvarande nivån på kol- Prop. 2011/12:125 dioxidskatt för den icke-handlande sektorn. För punktkällor finns det faktorer som kan innebära både relativa fördelar och nackdelar med att använda metoden att avskilja och lagra koldoxid. Vissa industriella processer kan vara särskilt lämpade för avskiljningstekniker, som kan resultera i avskild koldioxid i hög kon- centration och till förhållandevis låg kostnad. Nackdelen är å andra sidan en förmodad brist på tillgängligt lagringsutrymme i närhet till punkt- källorna p.g.a. begränsade geologiska förutsättningar för koldi- oxidlagring. En avgörande faktor som konstateras i flera underlagsrap- porter är att även biogen koldioxid måste kunna inkluderas för att nå den storskalighet som krävs för lönsamhet. Det innebär att det nuvarande regelverket, som inte ger ekonomiska drivkrafter för att lagra biogen koldioxid, behöver förändras. 6.2Stöd till utveckling och kommersialisering av tekniker I de rådsslutsatser som togs åren före klimat- och energipaketet, beto- nades betydelsen av att tekniken för geologisk lagring av koldioxid blir kommersiellt tillgänglig genom ett tiotal demonstrationsanläggningar i industriell skala. Dessutom betonades betydelsen av att andra genera- tionens biodrivmedel blir kommersiellt tillgängliga. Med detta som bakgrund avsattes utsläppsrätter från den så kallade reserven för nya deltagare entrants reserve (NER 300) inom ramen för handelsdirektivet. Försäljningsvärdet av utsläpps- rätterna ska utgöra den finansiella basen för ett program som ska ge stöd till strategiska demonstrationsanläggningar inom dessa teknologier. stödde detta arrangemang och deltog aktivt i förhandlingarna. Särskilt bevakades att demonstrationer av teknik för avskiljning och lagring av koldioxid inte begränsades till tillämpning vid kraftverk utan att även processindustrier skulle kunna komma i fråga. Beslutet innebär att minst åtta anläggningar ska ges stöd och att av dessa ska två förläggas till industriella processer. NER 300 ska inte enbart ge stöd till avskiljning och lagring av koldioxid utan även till strategiska teknologier för förny- bar energi. Efter ganska långa förhandlingar enades medlemsstaterna och kommissionen om en lista med 34 olika preciserade teknologier för förnybar energi som också ska ges stöd inom NER 300. I förhandlingar som ledde fram till denna lista bevakade särskilt att teknologier för att framställa biodrivmedel, biometan och el ur bio- massa gavs en framträdande roll. Kommissionen offentliggjorde programmet NER 300 och granskar nu de svenska ansökningarna. Kommissionen får hjälp av Europeiska Investeringsbanken med att ut- värdera alla inkomna ansökningar och utarbeta ett förslag till vilka pro- jekt som ska ges stöd. En överenskommelse finns om att följande prin- ciper ska styra utvärderingen: Inom varje teknik rangordnas projekten efter kostnadseffektivitet. Minst ett projekt för varje teknik ska ges stöd (två för CCS). Minst ett projekt ges stöd i varje medlemsland. lemsland får mer än tre projekt även om man har flera projekt som är beviljades även stöd till utvecklingsanläggningar för kol- dioxidavskiljning och lagring inom den återhämtningsplan om totalt som följde efter finanskrisens utbrott . särskild del av denna avsattes till energiprojekt (European Energy Pro- gramme for Recovery) och bland dessa koldioxidavskiljning och lagring. Av världens länder har 194 anslutit sig till och därmed förbundit sig att bidra till att uppnå dess mål att stabilisera koncentrationen av växthusgaser i atmosfären så att skadlig mänsklig inverkan på klimatsystemet undviks.