prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — Ambitionen att samla och underlätta tillgängligheten till data för forskare måste balanseras mot behovet att skydda individens integritet. Det finns ett stort antal författningar som reglerar registerhållningen, och pågår översyn av reglerna såväl inom den europeiska unionen1 som i Sverige2. ska forskare som vill använda personuppgifter i forskningen få forskningen godkänd av en etikprövningsnämnd samt få datauttaget godkänt av den eller dem som förvaltar data i enlighet med bestämmelser om sekretess till skydd för den personliga integriteten. Processen innebär att forskning ska definieras för avgränsade ändamål och på förhand. Detta förhindrar i vissa fall insamling av uppgifter för breda ändamål, vilket har inneburit hinder för uppbyggnad av gemensamma forskningsresurser. Datainspektionen har i några tillsynsärenden av detta skäl förelagt projekt eller organisationer att upphöra med datainsamling. Tillståndsprocessen är ofta tidsödande och innefattar bedömningar i flera Den uppfattas av många forskare som krånglig och svårbegriplig vilket kan försena forskningen. Forskningsdataprocessens olika led och forskares upplevelser av den behandlas i kapitel 4. I kapitlet noteras, utöver ett behov av regelöversyn som ligger utanför detta uppdrags ram, behov av organisatorisk samordning samt bättre information och utbildning. I kapitel 5 redovisas vilken information och dokumentation som finns, vilka aktörer som ansvarar för denna och vilka nationella behov som finns av samordning och enhetlighet. Jag konstaterar att samordningsbehov finns, men att utspridningen av den detaljerade informationen hos många registerhållare är nödvändig för att upprätthålla kvaliteten. För att kunna dra nytta av data som finns i ett starkt decentraliserat system måste samordningen bli bättre. I kapitel 6 redogör jag för de nya möjligheter som finns att hantera data via fjärråtkomst. Fjärråtkomstsystemet vid SCB har inneburit förbättringar avseende forskarservice, säkerhet och integritetsskydd. För att samordna data med fjärråtkomst från flera aktörer behövs utveckling av distribuerade datalösningar där data sambearbetas utan att de flyttas från dataförvaltaren, s.k. federerade datasystem. Det saknas en ansvarig aktör som beställer och driver ett sådant system. I kapitel 7 föreslås organisatoriska åtgärder som syftar till att förbättra datatillgängligheten, integritetsskyddet och kostnadseffektiviteten. På grund av de känsliga uppgifter som behandlas i forskningen finns det starka skäl att lägga uppgiften på en myndighet. I kapitlet redovisas de delar av och verksamhet som är berörda. Ingen av dessa myndigheter bedömer att ett operativt ansvar för utveckling och drift av ett system som är anpassat till forskningens behov på ett naturligt sätt kan inlemmas i deras övriga verksamhet. Jag föreslår därför att en ny myndighet bildas. Tre övergripande områden där förbättringar behövs har identifierats. Det behövs samordning av: 1.dokumentation och information, 2.den rättsliga prövningen av forskning och datautlämnande, samt 3.den praktiska datahanteringen inklusive utnyttjandet av data från olika registerhållare. Den nya myndigheten bör därför ges den övergripande uppgiften att ansvara för en databasinfrastruktur för forskning med hjälp av personidentifierade myndighetsdata. Det är väsentligt att de principiellt viktiga beslut som den ansvariga myndigheten fattar förankras hos andra berörda myndigheter och organisationer. För att säkerställa detta föreslår jag att det till myndigheten knyts ett Forskningsdataråd med uppgift att främja användningen av myndigheternas registerdata i forskningen. Den nya myndigheten föreslås få en rad uppgifter rörande organisation, prövningsprocess, information och dokumentation, datahantering och analys vilka närmare redovisas i kapitel 7. Som konsekvens av de svårigheter av legala och andra skäl som finns att upprätthålla en generellt syftande databas som understödjer mikrosimulering för planering och forskning föreslås att den nya myndigheten ges uppgiften och rättigheten att upprätta en analysmiljö för detta syfte. I kapitel 8 redovisas förslagets förutsättningar och konsekvenser. En rad av de uppgifter som föreslås ligger inom ramen för 2012/13:30 gällande rätt, medan andra kan förutsätta regeländringar. Jag har inte på Bilaga 7 den korta utredningstid som har stått till haft möjlighet att i detalj belysa detta. Det bör utredas vidare i den närmare planeringen av verksamheten. Förslaget innebär att myndigheten bör ta över organisatoriskt ansvar för 1.hela eller delar av och mikrosimuleringssystemet FASIT från SCB, 2.Svensk Nationell Datatjänst från , samt 3.mikrosimuleringsmodellen SESIM från . I övrigt förutsätts förslaget inte leda till några förändringar av de arbetsuppgifter som utförs av dessa organ. Vissa av de verksamheter som den nya myndigheten föreslås få ansvar för finansieras av SCB, , och VR. Detta ekonomiska ansvar bör överföras till den nya myndigheten. Utöver detta tillkommer kostnader för , ny personal vid myndigheten, kostnader för utveckling av forskningsanpassade system vid datamyndigheterna, kostnader för information till forskare och allmänhet samt kostnaden för att utveckla en federerad datastruktur. Den sammanlagda kostnaden för den nya myndighetens verksamhet uppskattas inledningsvis till , varav finansieras genom andra huvudmän. Kostnadsökningen för den föreslagna organisationen för att stimulera registerforskning kan alltså i initialskedet uppskattas till . tillkommer kostnader för investering i och implementering av ny teknik för att underlätta samkörning av data. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2012:36) , , Datainspektionen, Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , , Myndigheten för vårdanalys, , för arbetsliv och socialvetenskap, , , Statskontoret, Lantmäteriet, , , , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , i , i , i , i , i , i , , , , , , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, geologiska undersökning, Verket för innovationssystem, , Arbetsförmedlingen, utvärdering, , , och kommuner och landsting. Spontana remissvar har inkommit från Nationella Biobanksrådet, , , i . Sammanfattning av betänkandet Svart på vitt om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1) Jämställdhet i högskolan är i grunden en fråga om rättvisa för individen. Men det är också en avgörande fråga för akademins legitimitet som samhällsbärande institution och, i förlängningen, för det svenska samhällets utveckling och konkurrenskraft. Delegationen för jämställdhet i högskolan har under arbetat på regeringens uppdrag. Uppdraget har omfattat såväl utbildning och forskning som högskolans organisation. har delats ut till lärosäten och andra aktörer för lokala insatser. Delegationen har även kartlagt pågående arbete för jämställdhet i högskolan, initierat studier, publicerat rapporter och anordnat konferenser och seminarier Vår slutsats är att det finns brister i arbetet för jämställdhet i högskolan när det gäller planmässighet, långsiktighet, samverkan samt teoretisk och praktisk kunskapsförankring. Vår slutsats är också att de insatser som gjorts inte gett önskvärda resultat. Visst har framsteg gjorts. Det är också rimligt att anta att ytterligare framsteg kommer . Men det går långsamt, för långsamt. Vill vi verklig förändring, behövs det något mer och något annat än vad som prövats. Lärosätenas ökade självständighet samt förändringar i systemen för forskningsfinansiering och kvalitetsutvärdering av utbildning innebär dessutom nya utmaningar för jämställdheten i akademin. Detta måste påverka inriktningen på det fortsatta arbetet. Delegationen föreslår mot bakgrund av ovanstående ett samlat paket av åtgärder. Utgångspunkter är behovet av styrning, stöd samt strategier i det lokala arbetet. En avgörande faktor för att stärka jämställdheten i akademin är en effektiv styrning, uppföljning och utvärdering från regeringens sida. Nya former av åtgärder krävs i detta avseende: åtgärder som tar sikte mer på resultat och kvalitativa aspekter av jämställdhet och som stimulerar lokal drivkraft och förändringsvilja. Vidare behövs ytterligare åtgärder för att få in jämställdhetsaspekter i reguljära processer och styrdokument och därmed i kärnan av lärosätenas verksamhet. Åtgärder är även nödvändiga för att motverka negativa effekter på jämställdheten av gällande system för forskningsfinansiering. Delegationen föreslår följande: Uppföljningen av rekryteringsmålen avseende professorer bör förbättras. En jämställdhetsbonus bör införas. Bonusen, totalt , bör utgå till lärosäten där jämställdheten efter utvärdering bedömts vara påtagligt god respektive påtagligt ha förbättrats. Jämställdhetsaspekter bör beaktas inom ramen för det nya Prop. Examensbeskrivningarna i högskoleförordningen bör ses över ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen bör se över instruktionerna för de forskningsfinansierande myndigheterna och tydliggöra kraven att beakta jämställdhet. Forskningsråden och bör få ett gemensamt uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv se över processen för fördelning av medel för excellenssatsningar och motsvarande. Det konkreta arbetet för jämställdhet måste bedrivas utifrån lokala förutsättningar och bygga på det engagemang och den professionalism som finns på universiteten och högskolorna. Detta är särskilt tydligt i ljuset av utvecklingen mot ökad självständighet för lärosätena. Staten måste dock ta ett aktivt ansvar för att stödja, stimulera och främja arbetet på lärosätesnivå. Det behövs en aktör med ett uttryckligt sådant uppdrag. Det behövs också särskilda resurser för att stimulera utvecklingen av praktiskt användbar kunskap och skapa utrymme för lärosäten att arbeta med strukturell förändring. Delegationen föreslår följande: uppdrag på jämställdhetsområdet bör vässas. Verket bör följa upp, utvärdera och långsiktigt främja och stimulera arbetet för ökad och stärkt jämställdhet i akademin. Information, råd och stöd ska ges till universitet och högskolor som efterfrågar det. Verket bör också utvärdera jämställdheten på lärosätena samt lämna förslag till regeringen om jämställdhetsbonusens fördelning. för arbetsliv och socialt arbete bör uppdras att i samråd med och fördela medel för behovsmotiverad och praktiknära forskning på för jämställdheten i akademin strategiskt betydelsefulla områden. för arbetsliv och socialt arbete bör även fördela medel till lärosäten för strukturförändrande jämställdhetsarbete omfattande lärosätet i dess helhet. Strategier i det lokala arbetet Givet universitetens och högskolornas ökade självständighet är det av avgörande vikt att dessa tar ett eget, primärt, ansvar för att utveckla jämställdheten i sin verksamhet. Enligt vår uppfattning finns det ett antal områden som är av särskild betydelse för jämställdheten i akademin. Dessa områden måste lärosätena prioritera. Universiteten och högskolorna bör noggrant analysera hur rutiner, processer och arbetssätt kan utvecklas. Såväl analys som förändringar i arbetssätt bör utgå från befintlig forskning och dokumenterad praktisk erfarenhet. Delegationen föreslår följande: Universiteten och högskolorna bör ge arbetet för att bryta könsbundna utbildningsval en bredare inriktning och koppla det till utbildningens innehåll och organisering samt akademins funktionssätt i stort. Universiteten och högskolorna bör prioritera utveckling och samordning av den högskolepedagogiska verksamheten. och högskolorna bör säkerställa att företrädare för studenterna ges möjlighet till insyn i och påverkan på arbetet för huvudsakliga slutsatser i fråga om universiteten och högskolornas strategiska arbetsgivaransvar bör prägla arbetet på området. Universiteten och högskolorna bör arbeta aktivt, målmedvetet och bör i möjligaste mån ske i öppen konkurrens. Karriärrådgivning bör införas vid samtliga universitet och högskolor. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2011:1) ombudsmän, , för arbetsliv och socialvetenskap, , i , Statskontoret, Kammarkollegiet, , , Verket för högskoleservice, , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , Dans- och cirkushögskolan, Försvarshögskolan, Gymnastik- och , , , Högskolan på , , , , , , , Kungl. i , , , i , dramatiska högskola, , , Stiftelsen , i , Teologiska högskolan, , Evangeliska frikyrkan för , för teologiska högskola, Stiftelsen , , , Stiftelsen för , för , , , , Kungl. , av högre utbildning och forskning, och kompetensutveckling, Stiftelsen , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Verket för innovationssystem, , , akademikers centralorganisation, , i , , , . Spontana remissvar har inkommit från universitets studentkår, , . Sammanfattning av betänkandet Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet (SOU 2009:59) Mitt uppdrag har gällt skatteregler för att stimulera givande till forskning och ideell verksamhet. Jag har i enlighet med direktiven jämfört för- och nackdelar med sådana regler och har även det i enlighet med direktiven tagit fram ett förslag. Enligt direktiven har mitt uppdrag varit att presentera ett förslag även om jag skulle anse att nackdelarna överstiger fördelarna. Förslaget innebär att den som ger en gåva till en godkänd gåvomottagare kan komma att medges en skattereduktion. Förslaget tar sikte på gåvor i ordets egentliga mening. Med det menas en oegennyttig förmögenhetsöverföring från en givare till någon annan och givaren ska inte förvänta sig och inte heller få någon motprestation. Sammanfattningsvis kan mitt förslag beskrivas enligt följande. kan efter ansökan förklara att en sökande är godkänd som gåvomottagare. Sökanden kan vara en stiftelse, en ideell förening, ett registrerat trossamfund, ett universitet eller en högskola. Reglerna gäller också motsvarande utländska företeelser under förutsättning att de hör hemma inom EES-området eller i en stat med vilken ingått ett skatteavtal där det finns regler om informationsutbyte. När det gäller ideell verksamhet är villkoren för att bli godkänd som gåvomottagare att 1.sökanden vid taxeringen för det taxeringsår som föregår det år då ansökan görs är inskränkt skattskyldig enligt bestämmelserna i 7 kap. 3, 7 eller 14 § inkomstskattelagen (1999:1229), IL, 2.sökanden har som ändamål att bedriva hjälpverksamhet bland behövande eller att främja vetenskaplig forskning eller sökanden helt eller delvis bedriver sådan verksamhet, 3.sökanden i fråga om ledning, organisation, personal och erfarenhet gör sannolikt att man även vid de två taxeringar som följer efter den taxering som avses i 1 kommer att bli inskränkt skattskyldig enligt de bestämmelser som anges i samma punkt, och kommer att använda gåvorna på det sätt givarna avsett, 4.sökandens bokföring är så anordnad att det är möjligt att avgöra vilka ändamål och verksamheter som givarna avsett att främja, och 5.sökanden har minst en auktoriserad eller godkänd revisor. Uttrycket bedriva hjälpverksamhet bland behövande är hämtat från 7 kap. 3 IL och kommer i det förslag som Stiftelse- och föreningsskatteutredningen (Fi 2007:09) ska lämna efter det att detta betänkande är avlämnat att ha ersatts av ett modernare uttryck för välgörenhet, social hjälpverksamhet eller motsvarande. Vad som avses är verksamhet med sikte på hemlösa, sjuka, handikappade, missbrukare och allmänt hjälpbehövande i och i utlandet. Mitt förslag är att detta nya ändamål ska ersätta hjälpverksamhet bland behövande när det gäller att avgöra vilka som ska vara godkända gåvomottagare. När det gäller forskning innebär de uppställda villkoren att ett universitet eller en högskola som omfattas av högskolelagen (1992:1434) eller en enskild utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina kan godkännas som gåvomottagare. Förutsättningarna är att universitet, högskolan eller den enskilde utbildningsanordnaren 1.bedriver vetenskaplig forskning, 2.gör sannolikt att man kommer att använda gåvorna på det sätt givarna avsett, och 3.förhållandena i övrigt inte talar emot ett godkännande. Ett beslut om att bli godkänd gåvomottagare gäller till och med utgången av tredje året beslutet fattades. Ett sådant beslut kan förlängas och i vissa fall återkallas. En gåva till en godkänd gåvomottagare kan föranleda skattereduktion för givaren. Reglerna gäller bara för penninggåvor. Regelverket behandlar gåvor till forskning och till ideell verksamhet på samma sätt. Endast gåvor som vid ett och samma gåvotillfälle uppgår till ingår i givarens underlag för skattereduktion 12 (gåvounderlag). Den godkände gåvomottagaren ska utfärda ett gåvobevis avseende varje sådan gåva samt skicka en kontrolluppgift avseende alla sådana gåvor till . Uppgifterna kommer att förtryckas på deklarationsblanketterna. Gåvobevisen ska kunna uppvisas vid begäran. Utländska gåvomottagare måste förbinda sig att lämna kontrolluppgifter. Endast om gåvounderlaget för ett kalenderår uppgår till kan skattereduktion ske. Skattereduktionen uppgår till av underlaget, dock högst om givaren är en fysisk person. Är givaren en juridisk person kan skattereduktionen uppgå till högst . Är förhållandena sådana att en juridisk person gett en gåva som ska utdelningsbeskattas hos delägarna anses delägarna ha gett gåvan och var och ens andel av gåvan kommer att ingå i dennes gåvounderlag under förutsättning att andelen uppgår till . Om en arbetsgivare ger en gåva som en löneförmån för den anställde gäller på motsvarande sätt att gåvan kommer att ingå i den anställdes underlag under förutsättning att förmånsgåvan vid varje gåvotillfälle uppgår till . ska återkalla ett godkännande om gåvomottagaren inte längre uppfyller de krav som ställs för att bli en godkänd gåvomottagare. Återkallelse ska också ske om gåvomottagaren själv så önskar. En godkänd gåvomottagare är skyldig att underrätta om denne inte längre uppfyller villkoren för att vara godkänd. I annat fall kan gåvomottagaren påföras en kontrollavgift som uppgår till av summan av de gåvor som uppgått till och som tagits emot efter det att en sådan underrättelse borde ha gjorts. Om det inte går att bestämma hur stort gåvobelopp som mottagits får kontrollavgiften beräknas utifrån ett uppskattat skäligt belopp. 2012/13:30 dock alltid till . Den kan efterges helt eller delvis om Bilaga 11 det föreligger särskilda skäl. Pengar som överförs till en godkänd gåvomottagare på grund av testamentariska förordnanden kan inte leda till skattereduktion. Ett dödsbo kan bara få skattereduktion för sådana gåvor eller förmåner som getts av eller tillhandahållits den avlidne innan dödsfallet. Om ett handelsbolag ger pengar till en godkänd gåvomottagare kan varken bolaget eller bolagsmännen få skattereduktion. Den som är en godkänd gåvomottagare kan själv aldrig medges skattereduktion. Förslaget omfattar inte sponsring och innebär heller inte att gränserna för vad som ska anses utgöra en utgift för inkomsternas förvärvande förskjuts. Den som av eller av en domstol fått ett yrkande om sponsring underkänt kommer inte att kunna göra gällande att beloppet i fråga egentligen var en gåva och att det ska behandlas enligt de av mig föreslagna reglerna. Incitamentseffekten av förslaget beräknas innebära att forskningen och den ideella sektorn kommer att tillföras ytterligare . Skattebortfallet och och kostnader beräknas långsiktigt uppgå till på grund av de föreslagna reglerna. För att finansiera dessa kostnader föreslås dels att avdragsgränsen för reseavdraget höjs från till , dels att avdragsgränsen för övriga utgifter i inkomstslaget tjänst höjs från till . För att finansiera kostnader för dess verksamhet som beslutsmyndighet avseende de godkända gåvomottagarna föreslås en ansökningsavgift på och en årlig avgift på . I ett avslutande avsnitt utvärderar jag på ett generellt plan skatteregler för att stimulera till gåvor samt mitt eget förslag. Jag pekar inledningsvis på att förslaget kan ses som en modell eller ett system för att administrera regler om skatteincitament för gåvor till olika ändamål. Grunddragen i denna modell består av att de godkända gåvomottagarna pekas ut genom ett ansökningsförfarande. De sökande ska uppfylla vissa grundläggande krav och ändamålet eller faktiska verksamheten ska vara det avgörande momentet. Skattestimulansen föreslås ske genom att givarna medges en på visst sätt beräknad skattereduktion och det ska finnas ett övre tak för reduktionens storlek. Det är inom denna ram mitt förslag är utarbetat. När det gäller mitt eget ställningstagande konstaterar jag att det enligt min uppfattning finns fördelar med gåvor till forskning och ideell verksamhet. Jag anser emellertid att nackdelarna med att ha skatteregler avsedda att stimulera till sådana gåvor överstiger dessa fördelar. Bakgrunden till detta ställningstagande redovisas utförligt i det avslutande avsnittet (se avsnitt 9). Sammantaget avråder jag från skattelagstiftning som syftar till att stimulera gåvor till forskning och ideell verksamhet. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2009:59) , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i , Länsrätten i län, Länsrätten i , , , , , , , , , FOI , , , , , , , , för Studier i Offentlig ekonomi, , , , , , , , , , , , Verket för innovationssystem, , , , , , , stöd till trossamfund, , , , , , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , Katolska , Kungl. , i , Neurologiskt , , Pingstfria församlingar i samverkan, , , , , Röda Korset, , Svensk Insamlingskontroll, Stiftelsen , , , , , , , Akademikers , Kommuner och Landsting, Kristna Råd, , , , , , , och kompetensutveckling, Företagarna, för Frivilligt Socialt Arbete, Forum Syd, , , Handikappförbundens samarbetsorgan, Hjärt-Lungfonden, Ideell Kulturallians, , Kultur och Näringsliv, LSU ungdomsorganisationer, , , Bildningsverksamhet, SIOS Samarbetsorgan för etniska organisationer i , , av högre utbildning och forskning, , , , , Muslimska Råd, Världsnaturfonden. Spontana remissvar har inkommit från studentkårers centralorganisation, Alzheimerfonden, ActionAid, 2012/13:30 universitetslärarförbund, Hoppets Stjärna, , Bilaga 12 olycksfalls- och polioskadade, Kvinnolobby och för Fred och Frihet, ParkinsonFörbundet, diakoni, Individuell Människohjälp, , Föreningen Stiftelser i Samverkan, Famna non profit vård och social omsorg, , , Judiska Plan , Kungl. , , , Svenska och , Gruppen mot etablissemangsgeschäft inom den ideella sektorn, . Sammanfattning av remisspromemorian Förslag om begreppen konstnärligt utvecklingsarbete och konstnärlig forskning (U2012/3740/UH) Promemorian innehåller förslag om att verksamhet som i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) benämns konstnärligt utvecklingsarbete ska omfattas av begreppen konstnärlig forskning och utvecklingsarbete. Regeringen har i tidigare sammanhang (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276) konstaterat att begreppet konstnärligt utvecklingsarbete har kommit att ändra betydelse över åren och att en successiv övergång börjat ske från användandet av begreppet konstnärligt utvecklingsarbete till konstnärlig forskning. I propositionen konstateras att de båda begreppen har börjat användas parallellt och överlappande i samband med att forskning utvecklats och blivit en allt viktigare verksamhet vid de lärosäten som erbjuder konstnärlig utbildning. Eftersom begreppen kommit att överlappa varandra, gjorde regeringen i nämnda propositionen bedömningen att det kunde finnas skäl att i ett senare skede se över användningen av begreppet konstnärligt utvecklingsarbete för att ersätta det med ett mer rättvisande begrepp för konstnärlig forskning, utveckling och kunskapsbildning. Regeringen har vid upprepade tillfällen betonat det konstnärliga områdets särart och särskilda behov som motiv för vissa separata regler för konstnärlig utbildning, konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete i högskolan.