prop · H0031d29 · 2012-09-21 00:00:00 — Denna trend fortsatte då man totalt utförde 241 uppdrag jämfört med 299 året innan. Planering för vindkraft utvärderas På uppdrag av regeringen inkom med rapporten av pågående riktade insatser för att främja vindkraft (dnr N2011/1666). I rapporten redogörs bl.a. för hur kommunerna arbetar med planeringsinsatser för vindkraft. Av rapporten framkommer att de flesta kommunerna beslutat om ändring av översiktsplanen. Dock har arbetet ofta försenats på grund av svårigheter att hitta kompetens, ledtider i den formella processen samt politiska förändringar. Arbetet över kommungränserna har enligt fungerat bra och vindkraftsplaneringen har öppnat för nya samarbeten med såväl kommunala som med andra myndigheter och intressenter och erfarenheten är att vindkraftsplaneringen har hjälpt till med en bättre kommunikation med kommuninvånare, avseende alla typer av planeringsfrågor. Undersökningen visar vidare att områden som kommunerna har bedömt som lämpliga för vindkraft inte alltid sammanfaller med de av utpekade områdena av riksintresse för vindbruk. I de fall en verksamhetsutövare har önskat bygga inom ett utpekat 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 riksintresseområde för vindbruk har kommunernas planeringsinsatser för vindkraft krävt betydligt än vad kommunerna räknat med. avser att göra en uppföljning och utvärdering av planeringsinsatserna och redovisa detta i en rapport till regeringen. bedömer, mot bakgrund av slutredovisade planeringsinsatser, att det redan nu finns planmässiga förutsättningar för att den planeringsram för vindkraft på som regeringen beslutat om kan komma att uppnås (dnr S2011/5101). Läs mer under utgiftsområde 21 Energi. Delegationen för hållbara städer Delegationen för hållbara städer tillsattes av regeringen i syfte att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Delegationen genomför olika åtgärder i syfte att bidra till förbättrade förutsättningar för utveckling av hållbara städer. Insatserna ska sammantaget utgöra en nationell arena för hållbar stadsutveckling. En viktig uppgift för delegationen är att hantera ett statligt stöd till utveckling av hållbara städer. har bistått delegationen i detta arbete. har tre planeringsprojekt avslutats och godkänts. Delegationen för hållbara städer ska avsluta sitt arbete . Läs mer under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. För att kunna möta kommande klimatförändringar och hantera översvämningsproblematiken i som innebär ökade flöden genom krävs förbättrad kunskap om stabilitetsförhållandena längs hela älven. () har därför haft regeringens uppdrag att förbättra och ta fram skredriskanalyser och stabilitetsberäkningar längs (dnr M2009/4802). SGI slutredovisade uppdraget till regeringen (dnr S2012/2921). Myndigheten har i utredningen studerat hur kommande klimatförändringar och en ökad tappning med genom kan påverka skredrisken. Förändringarna innebär sammantaget att riskerna ökar. Visserligen påverkas de geotekniska förhållandena bara måttligt av de förändringar som kan förutses men då ökningen av risken för skred sker inom områden som har en hög risknivå kan detta få allvarliga följder. SGI:s bedömning är att det på många platser längs finns stora skredrisker och att det därför är angeläget med åtgärder omgående. På många av de riskbenägna platserna finns bostäder, industrier och infrastruktur. En- ligt SGI har utredningen i stor utsträckning minskat osäkerheterna kring skredriskerna i området och genom kommunikation med berörda myndigheter har flera konkreta åtgärder redan satts igång. SGI bedömer att det är geotekniskt möjligt och rimligt att vidta åtgärder så att tappningen i kan ökas som den nuvarande risknivån minskas. Kostnaderna bedöms bli rimliga och hanterbara i förhållande till de värden som bör skyddas. SGI föreslår i rapporten ett antal åtgärder. Förslagen har remissbehandlats och bereds inom . Målet för Bostadsmarknad är långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. Det finns drygt 4,5 miljoner permanentbostäder i enligt beräkningar. Av dessa är småhus och lägenheter i flerbostadshus. av bostäderna upplåts med hyresrätt, med äganderätt och ägs av bostadsrättsföreningar ,se diagram 4.1. Diagram 4.1 Kalkylerat bostadsbestånd 2011 Av hyresbostäderna ägs av privata fastighetsägare, av kommunala bostadsföretag (allmännyttan) och resterande del, cirka en procent, av andra offentliga ägare. Andelen bostadsrätter i flerbostadshusen har ökat , men hyresrätten är fortfarande den vanligaste upplåtelseformen, se tabell 4.7. I flerbostadshusen beräknas hyresrätter motsvara av beståndet och andelen bostäder ägda av bostadsrättsföreningar . I småhusbeståndet uppgår egna hem till , hyresrätter till och andelen bostäder ägda av bostadsrättsföreningar till . Tabell 4.7 Fördelning av upplåtelseformer 2011 Bostadspriserna och belåningen har ökat i . Viktiga bakomliggande drivkrafter är ökad disponibel inkomst och låga räntor. Enligt det s.k. HOX-index (OMX ValueguardKTH Housing Index) ökade bostadspriserna med för att därefter sjunka något. Nedgången är dock säsongsmässig och bara marginellt större än den genomsnittliga nedgången de sen- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 aste sju åren. På årsbasis är småhuspriserna fortfarande något lägre än medan bostadsrättspriserna var högre än . Allmänt har utvecklingen i varit mer negativ för såväl bostadsrätter som egnahem än i och (, ). Bolånetak ger minskad belåningsgrad () införde ett s.k. bolånetak, vilket innebär att nya lån inte bör överstiga av bostadens marknadsvärde. Bolånetaket ska motverka att banker och andra kreditinstitut använder högre belåningsgrader som konkurrensmedel. Allt för hög skuldsättning gör låntagare sämre rustade för svängningar på bostadsmarknaden och ekonomin. De nya reglerna ska alltså hålla nere hushållens skuldsättning och därmed skapa bättre skydd för oförutsedda händelser . FI har gjort en uppföljning av bolånetaket och konstaterar att hushållens belåningsgrad för nya lån minskade , då jämförbara siffror finns tillgängliga. Bankerna uppger också att efterfrågan på höga belåningsgrader har minskat sedan bolånetaket infördes. Enligt FI:s undersökning har av hushållen i stickprovet av nya bolån en belåningsgrad . Det är en halvering jämfört med motsvarande stickprov . Att av hushållen som har tagit ett nytt bolån har en belåningsgrad på exakt , tyder enligt FI på att bolånetaket haft en stark normerande effekt. Stresstesterna på stickprovet i FI:s undersökning visar att de allra flesta hushåll som har tagit ett nytt bolån har en god återbetalningsförmåga och är motståndskraftiga mot ränteuppgångar. Även vid antaganden om kraftiga prisfall och stigande arbetslöshet påverkas endast en begränsad andel av hushållen. Enligt FI tyder undersökningens resultat på att de svenska bolånen inte hotar den finansiella stabiliteten. Regeringsuppdrag med syfte att öka kunskapen om bostadsmarknaden och () har haft flera uppdrag som syftar till att öka kunskapen om hur bostadsmarknaden fungerar. har myndigheterna bl.a. redovisat följande uppdrag: 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 -BKN har redovisat en jämförande studie av olika bolånemarknader för att bl.a. belysa erfarenheterna av finanskrisen och dess påverkan på bolånemarknader och bostadsbyggande, undersöka hur olika bolånemarknader skiljer sig åt och vilka möjligheter konsumenterna har att hantera bostadsprisrisker (dnr S2011/10579). -I på bostadsmarknaden analys och kartläggning med fokus på marknaden för hyresrätter (dnr S2011/9548) redovisas ägarstrukturen för hyresbostäder, dels nationellt, dels på ett antal lokala bostadsmarknader. -har haft i uppdrag att studera dåligt fungerande bostadsmarknader i syfte att öka kunskapen om varför vissa bostadsmarknader fungerar dåligt, utbredningen av olika problem samt vad som kan göras för att förbättra sådana marknaders funktionssätt. analys redovisades i rapporten bostadsmarknader (dnr S2011/1119). Den nya lagstiftningen togs fram i bred enighet och med stöd av de berörda partsorganisationerna Fastighetsägarna , och . Det återstår att se vilket genomslag de nya reglerna kommer att få i hyresförhandlingarna. Parterna har i dessa frågor ansvar för att hyressättningen utvecklas i enlighet med hyresgästernas värderingar så att hyresrätten blir en attraktiv och konkurrenskraftig upplåtelseform. har regeringens uppdrag att noga följa konsekvenserna av de nya reglerna. För var det fortfarande lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag och förordningen (2003:348) om skälig utdelning från allmännyttiga bostadsföretag som gällde för begränsad utdelning. Tillåten utdelning var beräknat på det kontant tillskjutna kapitalet. Utdelningen får dock inte överstiga företagets resultat. Länsstyrelserna har lämnat underlag till Bo- verket med uppgifter om allmännyttiga bostadsföretags utdelningar och andra ekonomiska överföringar för . -följer utvecklingen i bostadssekrelserna har samlat in uppgifter från de allmäntorn i landet och i de olika regionerna. nyttiga bostadsföretagen avseende företagens Detta avrapporteras löpande i indikatorer, men också i en årlig rapport som redovisar utvecklingen på (Bostadsmarknaderna i och regionalt, dnr S2011/11120). Förbättringar av bostadsmarknadens funktionssätt Nya regler för allmännyttan och för hyresrätten gäller nya förutsättningar för de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen, vilket innebär att dessa företag ska bedrivas enligt affärsmässiga principer och åläggas normala avkastningskrav (prop. 2009/10:185, bet. 2009/10:CU24, rskr. 2009/10:374). Tillsammans med de reformerade hyressättningsreglerna, som innebar att de kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll ersattes med en normerande roll för kollektivt förhandlade hyror, har inte bara förutsättningarna för denna företagssektor, utan för hela hyresrätten, förändrats. För att skydda befintliga hyresgäster mot att stora hyreshöjningar får ett alltför snabbt genomslag infördes även en ny skyddsregel. aktiekapital, grundkapital, resultat, utdelning till ägare, koncernbidrag till moderbolag och ägartillskott från moderbolag. av företagen har inte lämnat någon utdelning/koncernbidrag, av företagen har lämnat utdelning och/eller koncernbidrag med tillåtet belopp, och av företagen har lämnat utdelning och/eller koncernbidrag utöver tillåtet belopp (dnr S2011/10906). Jämfört med har det skett en viss ökning av antalet allmännyttiga bostadsföretag som lämnar för hög utdelning och för högt koncernbidrag. Ökningen kan till viss del bero på att länsstyrelserna har fått in ett bättre underlag från bostadsföretagen det här året, med fler uppgifter som t.ex. grundkapital och företagets resultat. Privatpersoners uthyrning av egen bostad har underlättats För att öka möjligheterna för privatpersoner att hyra ut en bostad i andra hand har på förslag från regeringen tidigare beslutat om ändringar i 12 kap. jordabalken (prop. 2008/09:27, bet. 2008/09:CU8, rskr. 2008/09:73). Lagändringarna innebär bl.a. att hyresnämnden numera kan ge tillstånd till andrahandsupplåtelse när en hyresgäst på grund av längre utlandsvistelse har beaktansvärda skäl att hyra ut sin lägenhet. har tidigare även beslutat att höja schablonavdraget vid beskattning av hyresintäkter från upplåtelse av privatbostad. Schablonbeloppet har höjts stegvis från till (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, rskr. 2011/12:32). Ändringarna medverkar framför allt till att det befintliga bostadsbeståndet kan utnyttjas bättre. fick en särskild utredare i uppdrag av regeringen att analysera marknaden för uthyrning av bostäder och lämna underlag för ställningstagande till hur den kan utvecklas (dir. 2011:108). Uppdraget i den del som rör privatuthyrning redovisades i delbetänkandet En- klare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt (SOU 2012:25). upprättades med betänkandet som underlag promemorian Ökad privatuthyrning av bostäder. Betänkandet och promemorian har varit föremål för remissbehandling (dnr Ju2012/3159), se vidare i avsnitt 4.7. Få nya ägarlägenhetsfastigheter har bildats är det möjligt att bilda ägarlägenheter vid nyproduktion (prop. 2008/09:91, bet. 2008/09:CU16, rskr. 2008/09:170). Med nyproduktion avses från grunden nyuppförda byggnader, tillbyggnader i form av ägarlägenheter ovanpå befintliga byggnader, och befintliga byggnader som byggs om till flerbostadshus. En ägarlägenhet är en tredimensionell fastighet. Det är alltså möjligt att inneha enskilda lägenheter i flerbostadshus med äganderätt och därmed få lagfart på den fastighet som bostaden utgör. bildades sammanlagt 291 ägarlägenhetsfastigheter i 15 ärenden. Sammanlagt har det t.o.m. bildats 631 ägarlägenhetsfastigheter. Ägarlägenhetsfastigheter har framför allt bildats i mellanstora städer och på mindre orter. fanns det fyra ägarlägenheter i , tio i och 31 i . Kommunernas bostadsförsörjningsansvar och de regionala bostadsmarknaderna De regionala bostadsmarknaderna analyseras För att kunna följa utvecklingen på de lokala bostadsmarknaderna skickar ut 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 bostadsmarknadsenkäter till kommunerna. En- käterna syftar till att belysa läget på bostadsmarknaden och det förväntade bostadsbyggandet. I sammanställningen av resultaten anger att antalet kommuner som redovisar brist på bostäder i kommunen som helhet ökar (dnr S2012/4461). har även antalet kommuner som uppger överskott på bostäder minskat . Kommunerna bedömer ett något lägre bostadsbyggande och som orsak till det anger de framför allt höga produktionskostnader tillsammans med svag inkomstutveckling. Merparten av de kommuner som anger att de har bostadsbrist uppger sig ha brist på hyresrätter. Drygt hälften av landets kommuner uppger att det är brist på lägenheter som ungdomar efterfrågar. Många av de kommuner som anger överskott återfinns i och . Länsstyrelserna gör med utgångspunkt i bl.a. bostadsmarknadsenkäterna en regional analys av bostadsmarknaden. sammanställer dessa regionala analyser (dnr S2011/10571). Analyserna ska utgöra ett stöd för kommunerna i deras boendeplanering. konstaterar att det finns en stor variation mellan länens olika förutsättningar men också stora variationer inom länen. finns enligt många utmaningar som är gemensamma. Några av dessa är att det behöver byggas fler bostäder med varierande upplåtelseformer, framförallt små hyreslägenheter. Även demografiska utmaningar så som fler unga och äldre lyfts fram. Behovet av goda kommunikationer förs fram i analyserna. Analyser från flera länsstyrelser visar att allt fler pendlar. I rapporten lyfts behovet av att ta fram riktlinjer för bostadsförsörjning enligt lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Flertalet av länsstyrelserna pekar på behovet av en ökad samverkan med andra kommuner. De regionala analyserna riktar sig särskilt till kommunerna, eftersom analyserna ska fungera som ett stöd i kommunernas arbete med boendeplaneringen, men även till andra aktörer så som byggherrar, bostadsbolag m.m. Arbetet med analyserna har för flera kommuner och länsstyrelser bidragit till att det har skapats ett forum för att arbeta med bostadsförsörjningsfrågor. Analyserna finns tillgängliga på Bo- verkets webbplats. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Bland de hinder för ett ökat bostadsbyggande som kommunerna anger finns bristande infra- strukturplanering, statliga intressen och statens ras i lagen (2000:1383) om kommunernas bo- medverkan i den fysiska planeringen. stadsförsörjningsansvar, kallad bostadsförsörj- anges överklaganden av detaljplaner samt långa Regeringen har gett i upp- drag att göra en översyn av lagen i syfte att för- tydliga det kommunala ansvaret för bostadsför- förutsättningar för ett högt bostadsbyggande sörjningen samt att tydliggöra det regionala per- varierar men den bedömer att alla kommuner i spektivet vid planering av bostadsförsörjningen länet har potential att öka bostadsbyggandet. (dnr S2012/2989). Bakgrunden till uppdraget var fick en utredare i uppdrag att kartläggning via bostadsmarknads- att kartlägga och analysera kommunernas arbete enkäten har visat att det är långt i från alla kom- med bostadsförsörjning i (dnr muner som tar fram riktlinjer för bostadsför- S2011/9429). Uppdraget byggde på att utredaren sörjningen och dessutom varierar kvaliteten i hade en dialog med kommunerna, , Därutöver behöver den regionala aspekten förtydligas i lagen. I rapporten, som kommit med förslag med anledning av uppdra- inkom , framhöll utredaren att sta- get och dessa bereds nu i . ten och kommunerna gemensamt behöver ta an- svar för att öka bostadsbyggandet. Bostadsbyggandet behöver öka i förordade även en översyn av bostadsförsörj- ningslagen, vilket regeringen senare gav i upp- gav regeringen, med stöd av drag till att göra (se ovan). bostadsförsörjningslagen, kommunerna i Stock- holms län i uppdrag att redovisa hur de arbetar med bostadsförsörjningen (dnr S2011/9429). Bakgrunden till uppdraget var det, i förhållande till den höga befolkningstillväxten, låga bostads- Den övergripande inriktningen för regeringens arbete inom urban utveckling är en positiv ut- Vid en jämförelse mellan målsättningen för veckling i stadsdelar med utbrett utanförskap. bostadstillskottet i den förra regionala utveckl- Regeringen utsåg genom regeringsbeslut i janu- ingsplanen, RUFS 2001, och vad som faktiskt ari 2012 nio kommuner med sammanlagt 15 stadsdelar att omfattas av det utveckl- går att det endast är ett fåtal av länets 26 kom- ingsarbetet (dnr A2012/174). muner som kommer upp i nivå med den mål- De aktuella stadsdelarna har en befolknings- sättning för kommunen som angivits i RUFS mängd på minst 4 000 personer och uppfyller följande kriterier: förvärvsfrekvens lägre än 52 procent, långvarigt försörjningsstöd högre än kommunernas inrapporteringar om deras arbete procent och gymnasiebehörighet lägre än 70 med bostadsförsörjningen och överlämnade en Inom ramen för utvecklingsarbetet kommer kommunerna att få ta del av ett särskilt 2012 (dnr S2012/9429). satsen att tillskottet av bostäder måste fördubb- har fått i uppdrag att stödja kommunerna och las i flera av länets kommuner för att nå upp till arbeta med kunskaps- och erfarenhetsutbyte för nivåerna i den senaste regionala utvecklingspla- dessa kommuner (dnr S2011/11148 och nen, RUFS 2010. S2011/10876). även att det i vissa kommuner finns ett politiskt Det utvecklingsarbetet i stort beskrivs mål kring antal nya bostäder som understiger under utgiftsområde 13 Integration och jäm- nivån i RUFS 2010. Nivåerna i RUFS 2010 är dessutom låga i förhållande till dagens höga Fortsatt behov av stöd till kommuner med svaga bostadsmarknader Enligt SCB:s undersökning av vakanta lägenheter var ca 27 000 lägenheter outhyrda, varav ca 11 200 i de allmännyttiga bostadsföretagen12. Av dessa var ca 6 700 lägenheter, eller av alla allmännyttiga bostäder, lediga till omedelbar uthyrning medan resterande var utrymda för reparation m.m. Efter att hänsyn tas till en nödvändig omsättningsreserv på hade de allmännyttiga företagen ca 2 400 övertaliga lägenheter fördelade på företag i 87 kommuner. 45 kommuner bedömer att de har så många outhyrda lägenheter att det är ett problem. minskade antalet övertaliga lägenheter i 105 kommuner och ökade i 30 kommuner (, , Budgetunderlag 20132015, dnr S2012/1738). BKN kan stödja kommuner som behöver rekonstruera eller omstrukturera sitt bostadsföretag genom att lämna medel för avveckling eller utveckling av tomma lägenheter samt nedskrivning av fastighetsvärden (prop. 2001/02:4, s. 130). Denna verksamhet syftar till att ge dessa bostadsföretag långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar för en kostnadseffektiv bostadsförvaltning som är anpassad till den förväntade befolkningsutvecklingen. utbetalades i avvecklingsersättningar, som av tidigare beviljat stöd återbetalades. bidrar till omstruktureringen i kommuner med vikande befolkning (Sbo) verksamhet består i att praktiskt medverka till att bostadsmarknaden kommer i balans på orter med vikande befolkning. Detta sker genom att ta om hand vakanta bostäder i det kommunala fastighetsbeståndet och på kommersiella villkor omvandla dem för annan användning. Bolaget äger fastigheter i 20 orter i 16 kommuner. Sbo:s verksamhet har till stor del inrik- 12 Statistiska Meddelanden BO 35 , Outhyrda bostadslägenheter i flerbostadshus . Kommunala och privatägda bostadsföretag, SCB. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 tats på att tillsammans med aktiva kommuner tillgodose efterfrågan på tillgänglighetsanpassade bostäder för äldre. Genom att öka tillgången på sådana boenden har Sbo bidragit till att möjliggöra en flytt för dessa personer, som kommunen kan hålla nere kostnaderna för vård- och omsorgsinsatser genom minskat resande. Möjligheter att stödja byggande i glesbygd Även i kommuner med generellt svaga bostadsmarknader, kan ett visst byggande vara önskvärt i orter som upplever en tillväxt och dit pendlingsmöjligheterna är små, eller för att anpassa bostadsutbudet till den efterfrågan som följer av en förändrad befolkningsstruktur. I budgetpropositionen aviserade regeringen sin avsikt att ge BKN i uppdrag att etablera en rådgivningsfunktion, där enskilda och företag som avser att bygga bostäder, utöver egnahem för eget boende, kan få hjälp att skapa en finansieringslösning som kan inkludera flera parter. Uppdraget ingår i den instruktion för som träder i kraft , när och sammanförs till en myndighet genom att BKN inordnas i . För att öka möjligheterna att finansiera ny- och ombyggnad av bostäder i landsbygden har regeringen fr.o.m. vidgat BKN:s möjligheter att ställa ut garantier utöver marknadsvärdet. Även denna förändring aviserades budgetproposition. Stöd till bostadsmarknadens konsumenter () studerar inom ramen för urvalsundersökningen Hushållens ekonomi (HEK) även hur stor del av de boendes inkomster som används till boendet, men också hur stort konsumtionsutrymme hushållen har efter att boendet är betalt. var hushållens boendeutgifter i genomsnitt i hyresrätt, i bostadsrätt och i egnahem. Boendeutgiftens andel av hushållens disponibla inkomster var i genomsnitt i hyresrätt, i bostadsrätt och i egnahem. Konsumtionsutrymmet per konsumtionsenhet, dvs. med hänsyn tagen till antalet hushållsmedlemmar, efter att boendet är betalt, var i hyresrätt, i bostadsrätt och i egnahem. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Den bakomliggande faktor som främst förklarar de redovisade skillnaderna mellan de olika boende- och upplåtelseformerna är hushållens inkomster. var den genomsnittliga disponibla inkomsten för hushåll i hyresrätt , i bostadsrätt och i egnahem. ska påpekas att variationerna är stora mellan olika hushåll inom alla boende- och upplåtelseformer. Enligt Nationalräkenskaperna lade svenska hushåll av sina totala konsumtionsutgifter på boendet 2010, vilket är den enskilt största andelen av hushållens konsumtionsutgifter. Motsvarande andelar för de övriga nordiska länderna var för , för , för och för . De nordiska förhållandena beskrivs i i och regionalt (dnr S2011/11120). Brist på bostäder för unga samt studenter Enligt bostadsmarknadsenkät bedömer drygt hälften av landets kommuner, totalt 154 kommuner, att det råder brist på sådana bostäder som ungdomar efterfrågar (dnr S2012/4461). Det är vanligast med brist på bostäder för unga i storstadsregionerna och i de större högskoleorterna. Men bostadsbrist för unga förekommer även i övriga regioner. redovisade Fokus 2011 En analys av ungas bostadssituation (2011:4). Där konstaterades bl.a. att ungdomar i storstadsregioner bor hemma hos sina föräldrar allt längre. Se vidare under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, avsnitt 15. Antalet studerande på universitet och högskolor är uppe på historiskt höga nivåer. fanns ca 318 000 helårsstudenter vid universitet och högskolor, vilket är marginellt färre jämfört med . Därutöver tillkommer ca 44 000 studerande vid . Det finns drygt 83 000 studentbostäder i landet enligt .