prop · H0031d34 · 2012-09-20 00:00:00 — Skolmåltiden är en av flera faktorer som påverkar elevernas förutsättningar för att kunna ta del av undervisningen och nå kunskapskraven. Äldre och svårt sjuka kan drabbas av undernäring. En viktig del i arbetet med visionen är därför fokusområdet offentlig mat. I serveras tre miljoner måltider i offentlig regi. Regeringen anser att det är glädjande att fokus har ökat på kvalitet och matglädje inom t.ex. skola, vård och omsorg. fortsätter att utveckla det med fokus på offentlig mat som har inrättats. Vid centrumet ska samlas och tillhandahållas den bästa tillgängliga kunskapen P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 om måltider i den offentliga sektorn. ska bl.a. bidra till att måltidsfrågorna inom vård, skola och omsorg sätts högt på agendan och Den regionaliserade förvaltningen av rovdjuren stötta kommuners och landstings kvalitetsarbete som bl.a. innebär att vissa licens- och skydds- jaktsbeslut numera delegeras till länsstyrelserna Utredningen om vissa alkoholfrågor har är en viktig del av den svenska rovdjurspolitiken. presenterat ett delbetänkande avseende gårds- Delegeringen ska vara baserad på rovdjurs- försäljning av alkoholdrycker (SOU 2010:98). stammarnas utveckling i länet. Regeringen avser inte gå vidare med utredning- rapporter om att det ökade rovdjurstrycket i ens förslag, bl.a. på grund av remissinstansernas renskötselområdet, särskilt i vissa samebyar, ger Frågan bereds vidare i . betydande problem för renskötseln. utredningen gör bedömningen att rennäringen är den näring som drabbas hårdast av rovdjurens predation sett till antalet angripna djur. tidigt har genom att ratificera ett antal Genom samernas ställning som urfolk har internationella konventioner förpliktigat sig att och samerna en särskild ställning i respektera den samiska folkgruppen som ett Detta understryks även i den För samerna är rennäringen av central ändrade grundlagen och som urfolk har samerna betydelse för den samiska kulturens fortlevnad. rätt till självbestämmande i ett antal frågor. Jakt, såväl skyddsjakt som annan jakt är ett av är viktigt att de samiska språkens användning i flera medel som behövs för att hantera denna samhället säkerställs och att det finns ett starkt Mot denna bakgrund är det och utvecklat samiskt närings-, konst- och angeläget att myndigheter särskilt tar hänsyn till Den grundlagsstadgade bruksrätten av risken för skador på renar och att snabba och mark är en viktig förutsättning för en livskraftig effektiva skyddsjaktsbeslut prioriteras i ren- Rennäringen med jakt, fiske och duodji (sameslöjd) är en bärande del av det samiska Regeringen ser behovet och vikten av ett levande samiskt kultur- och samhällsliv och en konkurrenskraftig rennäring som ger beslöt 1962 att nettoavkastningen av försörjning på ett långsiktigt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt i enlighet med de tillföras det som är Samefonden. samiska kulturvärdena och traditionell kunskap gällde från till . om brukandet av de biologiska naturresurserna. Politiken ska också bidra till ett starkt och renbetesfjällen och betalar avkastningen till utvecklat samiskt näringsliv med rennärings- I enlighet med budgetpropositio- företag som har framtidstro. nen beslöt att regeringen får sprida samisk mat och öka efterfrågan på råvaror använda del av de under Samefonden redovisade görs inom det nya matlandet. kommer val till att delfinansiering av arrendekostnader för vinter- Då väljs ledamöter till Regeringen anser att bör folkvalda samling för kommande fyraåriga betala in medlen till en inkomsttitel och att Samefonden kompenseras ringen av valet genom en tillfällig anslagsför- genom anslagsmedel i statens budget. ska även fortsättningsvis hälften avsättas i del- att en permanent ökning bör ske för att stärka fonden under Samefonden för att betala del av det politiska arbetet i . Ett led i det arrende av bete för ren i . arbetet är att utveckla samepolitiken genom Ur Samefonden lämnas bidrag för rennäring- dialoger mellan regeringen och samt ens rationalisering, främjande av rennäringen, mellan och andra myndigheter och den samiska kulturen och samiska organisationer Dessa satsningar ligger inom samt för inköp eller arrende av renbetesmark. beslutar om den årliga bidragsfördelningen. Stärkt utvecklingskraft i landsbygder Landsbygder med stark utvecklingskraft är en resurs för hela utveckling och tillväxt, inte minst i utmaningen att skapa ett hållbart samhälle. För att säkerställa att landsbygdens potential tas tillvara och att dess särskilda förutsättningar beaktas arbetar regeringen med en förbättrad samordning mellan olika politikområden. Grunden för detta arbete presenterades i regeringens skrivelse 2008/09:167. Där angavs att landsbygdsperspektivet bör, i de frågor där det är relevant, införlivas som en naturlig del i alla politikområden. Den svenska landsbygden är rik på biologisk mångfald och naturresurser vilka utgör grunden för en samhällsekonomi där ekosystemtjänster från mark och vatten används hållbart. Det finns en stor potential att ytterligare utveckla entreprenörskap och företagande på landsbygden, inte minst inom energisektorn, upplevelse- och turismsektorn, den småskaliga livsmedelsproduktionen och genom fortsatt vidareförädling av produkter från jord-, skogs- och vattenbruk samt fiske. Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar och kräver såväl regionala, nationella som globala lösningar. I arbetet för att hitta lösningar och ställa om samhället finns dock möjligheter för teknik-, varu- och tjänsteutveckling inom alla branscher. Affärsmöjligheter skapas för svenska företag i och med den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna hanteras av regeringen med hjälp av flera instrument och områden. Det behövs därför en fortsatt och utvecklad samverkan mellan myndigheter liksom mellan myndigheter och den kommunala och regionala nivån. Den nationella och regionala tillväxtpolitiken, närings-, miljö-, it-, innovations- och energipolitiken samt politiken för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel ska bidra till att skapa en långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd, förbättrat miljötillstånd samt stimulera innovationer och export. Utvecklingen mot en grön ekonomi innebär möjligheter för utveckling av svensk miljöteknik, inklusive hållbara varor, tjänster och produktionssystem, och P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 kan därigenom minska miljöpåverkan nationellt och globalt samt skapa nya jobb i både stads- och landsbygdsregioner. ska utvecklas mot en grönare ekonomi i samklang med jordens klimat- och miljövillkor som brukar naturen utan att den förbrukas. Såväl befintliga produkter från biomassa som nya innovationer har potential att utvecklas. Det bör nämnas att problem med massförekomst av myggor i området kring nedre är betydande. Finansieringen av myggbekämpningen behandlades i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1), under utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. I budgetpropositionen anges att regeringen anser att det är viktigt att verksamheten med att begränsa myggförekomsten i nedre kan fortsätta samt att det är en fråga som ska hanteras på regional och lokal nivå. Stöd till verksamheten bör prövas inom ramen för de samlade medel som finns tillgängliga regionalt och lokalt. Mångfald ger möjligheter. Ett ökat företagande, inte minst bland kvinnor och utrikes födda, bidrar till utvecklingspotential i alla delar av landet. Arbetsmarknadsåtgärder för utrikes födda med bas i landsbygdens näringar ger nya möjligheter till både jobb och förbättrad integration. Regeringen inför därför ett praktiskt basår som ger möjlighet till att kombinera arbetsträning med svenskundervisning och behovsanpassad utbildning till den arbetsplats där utbildningen bedrivs (se även utg.omr. 13 Integration och jämställdhet). genomför regeringen kommunikationsplattformen Attraktionskraft . Tillsammans med aktörer på lokal, regional och nationell nivå ska frågor som är centrala för lokal och regional attraktivitet utvecklas och tydliggöras. Attraktionskraft tar avstamp i regeringens befintliga politik och ska bl.a. genom dialog ge möjligheter till erfarenhetsutbyte, möjliggöra innovativa lösningar, goda exempel, tydliggörande av ansvar och roller. Regeringen avser att verka för att människor, företag, kommuner och regioner ska ha möjlighet att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer och forma sin framtid utifrån sina unika förutsättningar. Jordbruks- och landsbygdspolitiken medverkar till att främja attraktiva miljöer både för människor och företag bl.a. genom satsningen på det P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 nya matlandet, Skogsriket och genom insatserna inom det svenska landsbygdsprogrammet. Försäljning av statens mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen Staten äger sedan gammalt mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen, varav en del utgörs av mark avsedd för små fjälljordbruk med jakt och fiske som komplement, s.k. fjällägenheter. Denna mark förvaltas av . Huvudregeln är att frågor om försäljning av statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen prövas av regeringen och beslut verkställs och slutförs av i egenskap av förvaltare av marken. Frågor om friköp av fjällägenheter beslutas av . Regeringen ser över den nuvarande beslutsordningen för försäljning av statens mark ovan odlingsgränsen och renbetesfjällen samt friköp av fjällägenheter så att framtida beslut snarare bör fattas av . Samers inflytande föreslås stärkas så att ges möjlighet att yttra sig vid försäljning av fjällägenhet. Regeringen bör i mindre grad ägna sig åt handläggning av ärenden som avser enskilda frågeställningar. Genom en sådan ändring tydliggörs arbetsfördelningen mellan regeringen och myndigheter. kan då även besluta i ärenden avseende nedläggningen av fjällägenheter. Regeringen återkommer senare avseende de omdisponeringar som då kan komma att krävas mellan berörda utgiftsområden. Ett viktigt instrument för landsbygdsutveckling inom utgiftsområdet är landsbygdsprogrammet för 20072013. Programmet stärker förutsättningarna för jobb på landsbygden, en hållbar produktion av livsmedel och attraktiva miljöer för boende och besökande på landsbygden samt bidrar till bevarandet av biologisk mångfald och god vattenkvalitet. Genomförandet bygger på grundläggande hänsyn till regionala och lokala förutsättningar. Programtiden börjar närma sig sitt slut och regeringen kan konstatera att programmet har stor spridning, såväl geografiskt över landet som inom landsbygdens näringsliv och organisationer och att programmets insater är efterfrågade. Regeringens mål är att ska ha bredband i världsklass. En omfattande användning av it och internet är bra för tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga och bidrar till utvecklingen av ett hållbart samhälle. Tillgången till bredband ger avgörande förutsättningar för att kunna utveckla företag i hela landet samt för att kunna arbeta och skapa attraktivt boende i glesare bebyggda områden. Regeringens inriktning är att bredbandsutbyggnad primärt ska ske genom marknadens försorg. Marknaden löser dock inte hela landsbygdens behov av bredbandsutbyggnad. Den utbyggnad av bredband som sker på landsbygden bygger i hög grad på ideellt engagemang och privata investeringar. Satsningen på bredband inom landsbygdsprogrammet förstärks med totalt . Av dessa medel tillförs totalt för offentlig medfinansiering (se vidare utg.omr. 22 Kommunikationer, avsnitt 4.5.4). I kommande landsbygdsprogram avser regeringen att fortsätta arbetet med att stärka landsbygdens utvecklingskraft, särskilt avseende primärproduktionen och klimat- och miljöprofilen. Primärproduktionen är mycket viktig för landsbygdens näringsliv och dess konkurrenskraft kommer att vara av hög prioritet i kommande program. Målen för det svenska programmet för Europeiska fiskerifonden 2013, är att förbättra fiskbestånden, anpassa fiskeflottans kapacitet till befintliga och långsiktigt hållbara resurser och bidra till stärkt sysselsättning inom fiskesektorn. Regeringen värnar särskilt det kustnära och småskaliga fisket. Regeringen prioriterar fortsatta åtgärder inom programmet som bidrar till att gynna havsmiljön. Exempel på sådana åtgärder är restaurering av livsmiljön för naturliga fiskbestånd och utvecklingsarbete, särskilt avseende förbättrad redskapsselektivitet för att minska oönskade bifångster och därmed komma bort från utkast. är starkt drivande i detta arbete inom EU. I samband med att EU:s gemensamma fiskeripolitik reformeras anser regeringen att stöd som kan vara produktionsdrivande eller som leder till en överkapacitet inom fiskerinäringen måste tas bort. Fiskeripolitiken är gemensam inom EU. Bristande resurser för genomförandet av den inom EU gemensamt överenskomna fiskerikontrollen riskerar att leda till sanktioner och återbetalningskrav. Mot bakgrund av detta och behovet av hållbart producerade livsmedel föreslår regeringen en förstärkning av fiskerikontrollen samt utveckling av stödsystemen. De nya medlen återfinns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård hos Havs- och vattenmyndigheten som har det övergripande ansvaret för fiskerikontrollen. Bättre samordning för ökad tillväxt På EU-nivå pågår nu det förberedande arbetet inför nästa programperiod för landsbygdspolitiken och havs- och fiskeripolitiken 2014 2020. Landsbygdspolitiken och havs- och fiskeripolitiken finansieras via Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Europeiska kommissionen lämnade respektive förslag till förordningar för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden för 20142020 och rådsförhandlingar pågår om dessa. Förslaget innebär att landsbygdspolitiken och havs- och fiskeripolitiken ska bidra till att uppnå målen i 2020- strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. För att åstadkomma detta föreslås ett på EU- nivå gemensamt strategiskt ramverk som även omfattar Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. På nationell nivå ska en partnerskapsöverenskommelse för programperioden 20142020 träffas med Europeiska kommissionen . I överenskommelsen ska framgå hur prioriteringarna för det på EU- nivå gemensamma strategiska ramverket för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Havs- och fiskerifonden ska tillämpas på nationell och regional nivå. Kopplingen mellan fondernas uppgifter och målen för 2020-strategin ska utgöra en grund för partnerskapsöverenskommelsen. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Överenskommelsen syftar även till att främja synergier och undvika överlappning mellan fonderna samt öka förutsättningarna för samordning med andra EU-program. Detta välkomnas av regeringen. Regeringen avser att utarbeta partnerskapsöverenskommelsen i samverkan med berörda aktörer för en god förankring av prioriteringar och innehåll. Detta arbete kommer att ske parallellt med framtagandet av förslag till berörda operativa program. Vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism har mer än tvåhundra mil kust, tusentals mil av vattendrag och drygt hundratusen sjöar. Detta skapar stora möjligheter för ökat företagande inom såväl vattenbruk som fritidsfiske och fisketurism. Fritidsfisket är en utbredd och uppskattad friluftsaktivitet i . Regeringen anser att det är angeläget att ansvariga myndigheter utifrån en långsiktigt plan fortsätter att utveckla och stärka fritidsfisket och fisketurismen. En fortsatt god och ändamålsenlig fiskeriförvaltning och fiskevård både i kustnära områden och i inlandet stärker arbetet med att utveckla dessa landsbygdsnäringar och skapar förutsättningarna för ökade rekreationsmöjligheter för allmänheten. En god jakt- och viltförvaltning Regeringen anser att företagare och entreprenörer som är bosatta på landsbygden och som bedriver näringsverksamhet där ska kunna göra det under goda förutsättningar även när rovdjursstammarna ökar. Ökningen av antalet stora rovdjur inklusive säl kan innebära konsekvenser främst för rennäring, lantbrukets djurhållning och det småskaliga fisket. För att gagna fortsatt företagande behöver därför skador orsakade av rovdjur och säl i möjligaste mån förebyggas. För de skador som ändå uppstår ges, i enlighet med gällande regelverk, kompensation. En god förvaltning av jaktbara vilda arter kännetecknas av en acceptabel balans mellan skador och nytta av vilt inom ramen för ett hållbart nyttjande. Strategiska beslut om förvaltning av vilt bör bygga på helhetsbedömningar av det komplexa samspelet mellan rovdjur och bytesdjur samt P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 viltets effekter på näringsverksamhet och biologisk mångfald. En välutvecklad adaptiv viltförvaltning skapar ökade möjligheter både för jaktupplevelser och bevarande av viltstammar och främjar därigenom turistnäringen på landsbygden såväl jaktsom naturturism. lösningar för biogas tillför regeringen medel (se vidare utg.omr. 21 Energi). går en ökande mängd ätliga livsmedel förlorade längs livsmedelskedjans olika led, vilket 2.6.2De gröna näringarna är miljö- och innebär ett onödigt slöseri med vatten- och resurseffektiva och har en nyckelroll energiresurser. Regeringens målsättning är att ska vara en aktiv och ledande förebild med ett hållbart jord- och skogsbruk som är miljöanpassat och bygger på tillvaratagande av förnybara resurser. Om det öppna landskapet minskar hotas flera biotoper som är viktiga för många växt- och djurarters överlevnad som landsbygdens attraktionskraft som boendemiljö och för turism minskar. De gröna näringarna ska ges förutsättningar att vara fortsatt konkurrenskraftiga som naturresurserna brukas utan att förbrukas. De gröna näringarna behöver bli än mer miljö- och resurseffektiva och beredskapen för att möta klimatförändringar måste förbättras. Modernt och hållbart jord-, skogsbruk och fiske värnar den biologiska mångfalden och minimerar negativ miljöpåverkan. Härmed bidrar de till att miljökvalitetsmålen nås och att ekosystemens förmåga att leverera olika ekosystemtjänster vidmakthålls och stärks. Utvecklingen av en biobaserad samhällsekonomi, som förs fram i bl.a. 2020- strategin, liksom i visionen om ett utan klimatpåverkande utsläpp , kräver ökat fokus på ett hållbart nyttjande av naturresurserna. Utbildning och forskning har stor betydelse för de gröna näringarnas fortsatta utveckling och bidrar till att öka kunskapen om de globala utmaningarna klimat och miljö. De gröna näringarna i är viktiga för att producera förnybar energi och skulle kunna ha förutsättningar att vara föregångare genom att ställa om för att bli oberoende av fossila råvaror. Pågående initiativ om energieffektivisering och omställning av arbetsmaskiner från fossila bränslen till biodrivmedel ska fortsätta. Regeringen lägger vikt vid att möjligheter och hinder för en omställning inom de gröna näringarna identifieras. För att främja innovativa matavfall i hela livsmedelskedjan. Hushållen svarar för varav oundvikligt matavfall uppgår till , vilket motsvarar per person och år (Från jord till bord, Svenska EmissionsData, 2011). tillförs totalt för att tillsammans med och genomföra insatser som dels minskar det onödiga matsvinnet i alla led, dels leder till bättre utnyttjande av det oundvikliga matavfallet. Parallellt med arbetet för att minska den mängd mat som slängs, är det angeläget att utnyttja det oundvikliga matavfallet. I den nationella avfallsplanen är resurshushållningen i livsmedelskedjan ett prioriterat område. beslutade regeringen (dnr M2012/1171/Ma) om ett etappmål som innebär att insatser ska vidtas genom att av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger sorteras ut och behandlas biologiskt så att växtnäringsämnen tillvaratas. ska behandlas så att även energi tas tillvara. ska etappmålet nås. Det är framför allt rötning med biogasproduktion som avses. Att använda matavfallet som en energiresurs inom transportsektorn och i den lokala energiförsörjningen samt i jordbruket minskar klimatpåverkan. Återföring av rötrester ska främjas som en del i ett hållbart kretslopp. Mer skog för ett bättre klimat Skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Regeringens vision Skogsriket med värden för världen har som mål att skapa fler jobb på den svenska landsbygden. det hållbara brukandet och de två jämställda skogspolitiska målen om miljö och produktion. Ett aktivt skogsbruk har en central roll för att minska det svenska nettoutsläppet av växthusgaser. Det svenska skogsbruket bidrar med en betydande klimatnytta genom nettoupplagring av kol i skog och skogsmark och i träprodukter, hög biobränsleproduktion samt substitution av energiintensiva material som stål, betong och olika oljebaserade produkter. En hög och stabil tillväxt är en grundläggande utgångspunkt för att långsiktigt tillvarata skogens roll i klimatarbetet. På grund av de långa omloppstiderna i skogen är det nödvändigt att redan nu vidta skogsskötselåtgärder för att öka skogens tillväxt och därmed möta utmaningarna om ett utan klimatpåverkande utsläpp och en ökad efterfrågan på biomassa till nya produkter. Ökade investeringar i skogsbruket kan ge stor utdelning för företagandet inte minst i sysselsättningssvaga regioner men även för nationell tillväxt. På lång sikt finns enligt potential att, givet ett antal åtgärder inom ramarna för dagens skogsvårdslag, avsevärt öka skogens årliga produktionsvärde. Sådana åtgärder bör vidtas på ett hållbart vis. Regeringen avser genomföra ytterligare insatser för att förverkliga visionen om Skogsriket, med fler jobb på landsbygden i fokus. En satsning görs med syfte att ge kunskap och riktlinjer för en ökad och hållbar produktion av skogsbiomassa som smart miljöhänsyn utvecklas. Genom utvecklingsarbete både rörande en adaptiv skogsskötsel och förbättrad uppskattning av skogens virkesförråd, förbättras förutsättningarna för flera olika ekosystemtjänster. Det handlar om ökad produktion av biomassa, bevarad biologisk mångfald, positiva klimateffekter genom inbindning av kol samt ersättning av fossil råvara. Nyttjandet av produktionsresursen måste ske genom ett hållbart brukande och kombineras med skydd av värdefulla områden. Regeringen föreslår därför en satsning för att förstärka insatserna för skydd av skog. Satsningar görs både inom utgiftsområde 20 och 23. Genom insatserna inom utgiftsområde 23 ges möjlighet att förstärka sitt arbete med att teckna naturvårdsavtal. Skogens sociala värden är viktiga och ska uppmärksammas i rådgivnings- och informationsinsatser. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Skogen erbjuder stora möjligheter till rekreation och till olika friluftslivsaktiviteter. Dessutom framstår den naturbaserade turismen som en viktig tillväxtbransch som har förutsättningar att ge ökad sysselsättning på landsbygden. Arbetet med regeringens vision Skogsriket med värden för världen kommer att särskilt behandla trähusbyggande och träförädling samt turism. Områdena är centrala för att förverkliga Skogsrikets målsättning om tillväxt och jobbskapande på landsbygd. Kompetensförsörjningen ska förbättras genom vidtagna åtgärder inom Skogsriket och i verksamhet som syftar till att väcka intresse för skogen hos barn och ungdomar. Att integrera jämställdhetsperspektiv i olika verksamheter är en viktig faktor för att bredda rekryteringsunderlaget så att såväl kvinnor som män ges möjlighet att arbeta inom skogssektorn i . Regeringen följer uppmärksamt frågan om fullt genomslag för skogsbrukssektorns jämställdhetsstrategi. Trä som material vid bostadsbyggande är klimatsmart och förnybart.