prop · GZ03154 · 2012-06-04 00:00:00 — Syftet med dessa ramverk är att öka verksamhetens effektivitet, uppnå bättre utvecklingsresultat och förbättra förutsättningarna för ansvarsutkrävande. De organisations- övergripande ramverken i AfDB, AsDB och mäter framsteg på fyra nivåer: övergripande utvecklingsresultat i det enskilda landet, resultat och effekter av institutionernas verksamhet i det enskilda landet, operationell effektivitet samt organisatorisk effektivitet och reformer inom institutionen.7 IFC har utvecklat ett utförligt ramverk för resultat- mätning. utvärderar investeringar och teknisk assistans under alla steg i projektcykeln. 7 Operationell effektivitet avser kvaliteten på bankernas verksamhet i medlemsländerna. Organisatorisk effektivitet avser effektivitet vid exempelvis resursanvändning och fördelning av personalresurser. beslutades och gäller för projekt i länder utanför EU. syftar bl.a. till att tydliggöra projektens utvecklings- resultat och förbättra bankens förmåga att kommunicera dem. Genom ramverket görs förhandsbedömningar av mervärdet i projekten. För verksamheten inom EU finns en mervärdesmodell på projektnivå med en förhandsbedömning utifrån olika kriterier och en uppföljning då investeringen i projektet slutförts. Mervärdesmodellen styr till viss del allokeringen av resurser mellan sektorer och påverkar den kollektiva bonus- komponenten för hela personalen. Vidare inledde AsDB en översyn av sitt resultatramverk. Denna förväntas bl.a. leda till att fler av de variabler som mäts blir könsuppdelade och till en förbättrad bedömning av inkluderande tillväxt, god samhällsstyrning och insatser för att motverka klimatförändringar. AfDB, AsDB, IDB och har under verksamhets- perioden fortsatt den pågående decentraliseringen från respektive huvudkontor till . Syftet är att genom förbättrad dialog med enskilda länder, samt utökad regional och nationell kunskap, uppnå ökad effektivitet och bättre utvecklings- resultat. I AfDB antogs en plan för fortsatt decentralisering, som bl.a. innebär en ökning av antalet landskontor och en förstärkning av deras befogenheter. I har särskilda center inom enskilda ämnesområden skapats för att dra nytta av olika regioners erfarenheter och därigenom öka den samlade kunskapen. Som exempel kan nämnas det center i som fokuserar på sviktande och konfliktdrabbade länder samt det center i som är inriktat på infrastruktur. har även institutionernas öppenhet förbättrats. Flera av institutionerna, framför allt AfDB och Världs- banken, placeras högt i en oberoende ranking av öppenhet bland multilaterala och bilaterala biståndsgivare.8 AsDB har beslutat att revidera sin offentlighetspolicy. Den reviderade policyn innebär att styrelsens beslutsunderlag som regel offentliggörs och att beslut om att i undantagsfall inte offentliggöra enskilda dokument kan över- klagas till en oberoende panel. I Världsbanksgruppen trädde en ny policy för allmänhetens tillgång till information ikraft . Denna bygger på principen att alla handlingar är offentliga, och undantag beviljas enbart i särskilda fall, bl.a. för information om enskilda personer och viss finansiell information. Även IDB:s nya informationspolicy, som beslutades , har offentlighet som regel och sekretess som undantag. Vidare har Världsbanksgruppen väsentligt förbättrat möjligheterna för allmänheten att få tillgång till statistik och information om enskilda projekt. Detta syftar bl.a. till att öka möjligheterna för medborgare i verksamhetsländerna att följa insatserna och utkräva ansvar vid eventuella brister. Vissa framsteg i fråga om öppenhet har även gjorts när det gäller procedurerna för tillsättning av institutionernas högsta ledning. I har styrelsen 2011 beslutat om en ny process för 8 2011 Pilot , . tillsättning av institutionens högsta chef som slår fast att kandidater från alla bankens medlemsländer ska kunna söka tjänsten. IMF beslutade om att utse till ny chef . I enlighet med på området var processen öppen för kandidater från alla medlemsländerna. Kandidater från tre länder nominerades. I CEB har beslut fattats om att kandidater till de tre posterna som vicechefer inte längre behöver nomineras formellt av ett ägarland och 2011 utannonserades en av tjänsterna. Arbetet med att motverka korruption i institutionernas verksamhet har fortsatt. ingick AfDB, AsDB, , och ett avtal som innebär att företag och individer som har stängts av från samarbete med en av institutionerna till följd av oegentligheter i samband med ett projekt även kan bli avstängda av de andra institutionerna. Samarbetet syftar till att öka kostnaderna för korruption och förhindra korrupta aktörers möjlighet att få kontrakt med institutioner. Regeringen har aktivt verkat för att institutionerna ska stärka mål- och resultatstyrningen, verksamhets- uppföljningen samt öppenheten, bl.a. i samband med resurs- påfyllnader. Detta är angeläget för att säkerställa att svenska skattemedel används effektivt, genom att bättre resultat uppnås, och för att underlätta ansvarsutkrävande. Om sådana reformer utformas på ett kostnadseffektivt sätt kan de även förväntas bidra till minskade transaktionskostnader. Regeringen har varit pådrivande i arbetet med att ta fram övergripande strategier för Världsbanks- gruppens och AfDB:s verksamhet samt arbetet med att öka NIB:s fokus på att främja konkurrenskraft och miljö. I har regeringen framför allt framhållit vikten av att ha tydliga prioriteringar. Den beslutade strategin och dess prioriteringar uppfyller i stort regeringens krav, även om ytterligare tydlighet och selektivitet hade varit önskvärt. Regeringen har vidare aktivt verkat för att AfDB, CEB, IDB, IFC och ska utarbeta samlade resultatramverk för sin respektive verksamhet och välkomnar de viktiga steg som tagits i denna riktning i AfDB, IFC och . Regeringen bedömer att flera av institutionerna har kommit långt i sitt arbete med resultatstyrning och uppföljning, och därmed utgör goda exempel för andra aktörer i det inter- nationella utvecklingssamarbetet. Ramverken förbättrar förut- sättningarna för stärkt resultatuppföljning, öppenhet och ansvars- utkrävande. Regeringen verkar för att institutionerna ska fortsätta att utveckla indikatorerna i ramverken. Regeringen har i flera av institutionerna verkat för att deras verksamhet i högre grad ska decentraliseras till i syfte att förbättra samarbetet med verksamhetsländerna, bättre kunna anpassa verksamheten efter ländernas förutsättningar samt stärka kapaciteten för övervakning av särskild vikt vid en ytterligare decentralisering av verksamhet till sviktande och Regeringen har också understrukit vikten av att institutionerna är öppna och bedömer att väsentliga framsteg har gjorts på detta som regeringen har stöttat reformer av institutionernas öppenhetspolicyer och initiativ för att tillgänglig- göra data arbetar regeringen för att ytterligare reformer ska vidtas. Ett exempel på regeringens engagemang på området är att i påbörjade ett samarbete med om en webbaserad kartläggning och visualisering av projekt i låg- och biståndsfinansierade projekt i syfte att bättre kunna presentera utvecklingseffekter, öka öppenheten samt förbättra samordningen hade, i samband med mötet om biståndseffektivitet i , gemensamt en central roll på öppenhets- området, och anordnade bl.a. ett seminarium under och . Regeringen har verkat för att tillsättningen av institutionernas ledningar ska ske i öppna och meritbaserade processer som är öppna för sökande från alla medlemsländer. Regeringen har därför ställt sig bakom de nya processerna för tillsättning av chef respektive vice-cheferna i CEB. Regeringen stödde tillsättningen av som chef för . Regeringen verkar för att institutionerna ska ha starka regelverk för att motverka korruption samt för att anti-korruptionsåtgärder ska integreras i institutionernas verksamhet. Regeringen anordnade bl.a. ett seminarium tillsammans med AsDB och om korruption i utvecklingssamarbetet och om hur detta kan förebyggas och hanteras. Institutionernas ersättningssystem har i allmänhet som mål att säkerställa att institutionerna är attraktiva och konkurrenskraftiga arbetsgivare, som de är kostnadseffektiva. Den ersättning som institutionerna erbjuder sina anställda består i de flesta fall av en grundlön, ett antal förmåner (inklusive pension och sjuk- försäkring) och, i en del institutioner, även en prestationsbaserad löneandel. Ersättningssystemens utformning varierar för institutionernas personal och styrelserepresentanter. har översyner av ersättningssystemen påbörjats eller genomförts i flera institutioner. En tydlig trend är att flera institutioner har stärkt lönernas koppling till de anställdas Detta har t.ex. skett i AfDB, EIB, IMF, och Världsbanks- Vidare har en omfattande utvärdering av pensionssystemet gjorts i IMF, vilket har lett till att en tidigare överskattning av den pensionsgrundande inkomsten tagits bort. minska IMF:s kostnader för personalens pensionsprogram med 1,8 I AfDB och Världsbanksgruppen pågår ersättningssystemen, där metoderna för att beräkna löne- justeringarnas storlek utvärderas. Regeringen har varit pådrivande för att institutionernas ersättnings- system i högre grad ska vara jämförbara, kostnadseffektiva, prestationsbaserade och öppna samt har verkat för en återhållsam utveckling av ersättningarna i samtliga institutioner, inklusive I exempelvis AfDB, IMF och Världsbanksgruppen har regeringen fått genomslag för sina prioriteringar genom att ersättningssystemen ska ha en tydligare koppling mellan prestation och löneökning. När det gäller löneutvecklingen har regeringen påtalat att institutionerna i större utsträckning bör ta hänsyn till den ekonomiska situationen i ägarländerna och till utvecklingen på relevanta jämförelsemarknader. restriktiva syn på lönehöjningar har i flera fall inneburit att har lagt ner sin röst eller röstat nej vid omröstningar om löneökningar för styrelseledamöter och tjänste- Vidare har regeringen verkat för att omfattande utvärderingar av institutionernas ersättningssystem ska genomföras. har även, tillsammans med regeringarna i , , Neder- länderna, och , tagit initiativ till fram- tagandet av en konsultrapport som kommer att kartlägga institutionernas ersättningssystem och föreslå förbättringar i dessa. 8 Viktiga framtidsfrågor i institutionerna Framtiden för den globala ekonomin och de internationella finansiella marknaderna präglas även fortsättningsvis av betydande osäkerheter. Framför allt handlar det om den ekonomiska och finansiella krisens utveckling i , som har stor betydelse för hela den globala ekonomin. Till dess att situationen har stabiliserats, och en återhämtning på allvar påbörjats, kommer IMF att fokusera på krishantering. Detta inkluderar bl.a. att tillsammans med Europeiska kommissionen och övervaka genomförandet av de reformer som ingår i låne- programmen för exempelvis , och , samt att bevaka huruvida nya låneprogram behövs. Dessutom kommer förbättringar av IMF:s övervakning fortsätta att diskuteras, bl.a. för att potentiella krisscenarier ska kunna upptäckas i ett tidigt skede. IMF:s prioriteringar för övervakning förväntas revideras . De globala osäkerheterna har även föranlett en diskussion om en temporär resursförstärkning av IMF. Diskussionen är bl.a. kopplad till åtgärder för att förstärka sina egna stabilitets- Förutom i och , där utlåningen fortfarande är hög, har övergången till en mer normaliserad utlåning påbörjats i de internationella finansiella institutionerna. Givet det osäkra läget kan det dock inte uteslutas att behoven av finansiering från institutionerna åter ökar, vilket kan leda till ett större behov av resursförstärkningar av institutionerna. Dessutom kommer efter- frågan på institutionernas resurser och inriktningen på deras verksamhet att påverkas av medlemsländernas tillgång till internationell privat finansiering och av tillströmningen av nya biståndsgivare. Inom EIB kommer bankens bidrag till att främja tillväxten i EU-länderna, och en eventuell utökning av detta bidrag, fortsätta att diskuteras. kommer halvtidsöversyner att göras av åtaganden och framsteg i ADF:s och IDA:s påfyllnader av gåvomedel, som på- börjades . Förhandlingar om kommande påfyllnader av de båda fonderna kommer dessutom att inledas . Viktiga frågor rör fondernas långsiktiga finansiella hållbarhet och strategiska inriktning. Vidare kommer en motsvarande halvtidsavstämning av resursförstärkningen i NIB, som påbörjades , att genomföras . En annan aktuell fråga är s.k. graduering av verksamhetsländer, dvs. att länder upphör att klassificeras som låntagarländer och därmed kan få nya lån, i vart fall inte till lika förmånliga villkor. I kommer formerna för graduering, och hur man bäst ska kunna bistå graduerade länder med stöd för att nå de många fattiga människor som lever i dessa länder, att ses över. Även i är graduering aktuellt, då de verksamhetsländer som är EU- medlemmar förväntas graduera eftersom deras övergång till marknadsekonomi bedöms vara långt framskriden. Diskussioner pågår om hur samarbetet mellan och dessa länder ska se ut framöver. Inkluderande tillväxt är ett begrepp som ges allt större uppmärksamhet i institutionerna, bl.a. mot bakgrund av erfarenheterna från den arabiska demokratiutvecklingen. Två viktiga aspekter i detta sammanhang är vilka tillväxtmönster som ger störst positiva effekter för fattiga och sårbara grupper samt att tillväxten ska komma fattiga och sårbara grupper till godo. kommer diskussioner som har direkt anknytning till inkluderande tillväxt att föras inom AfDB, AsDB och . Exempelvis kommer AfDB:s långsiktiga strategi för 20132022 att ha inkluderande tillväxt som ett centralt tema. Bland de institutionella frågorna kommer inflytandefrågor att stå högt på agendan i , , och . I IMF ska en översyn göras av den formel som delvis bestämmer varje medlemslands röststyrka. I IFC och kommer arbetet med att stärka tillväxt- och utvecklingsländernas inflytande i institutionerna att fortsätta inför nästa översyn av medlemsländernas röststyrka 2015. Dessutom kommer avancerade europeiska länders representation i minska. Inom institutionerna kommer man vidare att fortsätta arbeta med resultatstyrning och uppföljning samt ökad öppenhet. På detta område kommer slutsatserna från mötet om biståndseffektivitet i att spela en viktig roll. Dessutom kommer institutionernas ersättningssystem att fortsätta diskuteras. Vissa sektorövergripande frågor kommer också att stå högt på agendan framöver, framför allt frågor om miljön och klimat- förändringar, jämställdhet och livsmedelsförsörjning. När det gäller frågor om miljön och klimatförändringar förväntas efterfrågan på institutionernas stöd vara fortsatt hög. Institutionernas arbete kommer också att påverkas av resultatet av ett antal internationella förhandlingar om klimat och hållbar utveckling. I AfDB och förväntas nya energistrategier beslutas . En ny miljöstrategi träder ikraft i . Inom EIB kommer en översyn av institutionens klimatpolicy att ske och i både och kommer översyner av institutionernas energipolicyer att genomföras . På jämställdhetsområdet väntas 2012 på detta tema få genomslag i institutionernas konkreta arbete på området. Dessutom kommer jämställdhetsåtaganden inom ADF:s och IDA:s nuvarande påfyllnadsperioder att följas upp . Regeringen anser att de internationella finansiella institutionerna överlag har varit en viktig stabiliserande kraft under den ekonomiska och finansiella krisen, bl.a. genom att de bidragit med omfattande finansiering till sina medlemsländer. Särskilt IMF har haft och fortsätter att ha en nyckelroll i krisbekämpningen. Regeringen har understrukit vikten av IMF:s deltagande i hanteringen av krisen i och att institutionen bör ha tillräckliga resurser för att bidra med finansiering och stabilitet. Regeringen anser att det ska finnas en global institution som har ett övergripande ansvar för att övervaka den globala ekonomin. Detta är viktigt för att få en överblick över den globala ekonomin, de globala riskerna och möjliggöra sammanhängande rekommendationer om vilken ekonomisk politik som bör bedrivas. Av denna anledning bör förbättringar av IMF:s övervakningsarbete prioriteras. För regeringen är det viktigt att följa upp resultaten av den ut- låning som möjliggjorts av de resursförstärkningar som genomförts . Detta gäller särskilt ADF och , där man har slagit fast särskilda prioriteringar för de gjorda satsningarna. I de kommande förhandlingarna om påfyllnader av ADF:s och IDA:s gåvomedel kommer regeringen aktivt att verka för att bl.a. frågor om miljön, klimatförändringar och jämställdhet beslutas som särskilda prioriteringar. Regeringen kommer även att fortsätta verka för att institutionerna fokuserar på sina kärnmandat, utnyttjar sina respektive komparativa fördelar och prioriterar finansiering med högt mervärde. Regeringen kommer även att arbeta för att resultatuppföljningen i CEB och NIB förstärks. Regeringen bedömer att graduering av verksamhetsländer kommer att bli en viktig fråga i både och . I väntas länder som är stora mottagare av stöd från , t.ex. , graduera framöver. Graduering bör förbli en viktig målsättning för i takt med att effekterna av krisen klingar av och mervärdet av institutionens finansiering minskar. Regeringen välkomnar att inkluderande tillväxt integreras tydligare i institutionernas verksamhet, och kommer i detta sammanhang bl.a. att betona vikten av jämställdhet, produktiv sysselsättning, rättighetsperspektivet och god samhällsstyrning. Regeringen kommer även att verka för en så konkret resultat- uppföljning av den inkluderande tillväxten som möjligt. Regeringen anser att det är av stor vikt att inflytandereformer i institutionerna genomförs. Ett skäl till detta är att institutionernas styrelser bör följa utvecklingen av enskilda länders ekonomiska plats i den globala ekonomin så att inte avgörande diskussioner flyttas till forum där enbart vissa länder finns representerade, t.ex. G20. Regeringen anser det vara motiverat att öka inflytandet för låg- och medelinkomstländer i takt med att deras ekonomiska styrka ökar. Det är viktigt att bibehålla ett rimligt svenskt inflytande i institutionerna så att effektiviteten vid användningen av svenska skattemedel kan säkras. Regeringen anser att röststyrkan i institutionerna bör bestämmas genom regelbaserade och öppna processer som behandlar medlemsländerna lika. Ytterligare för- bättringar avseende resultatstyrning och öppenhet kommer också fortsättningsvis att prioriteras högt. Även frågan om institutionernas ersättningssystem kommer att prioriteras av regeringen. Det är viktigt att dessa system baseras på sunda principer, bl.a. öppenhet, kostnadseffektivitet och jämför- barhet, samt att det finns en tydligare koppling mellan prestation och löneökning. Regeringen kommer även framöver att prioritera vissa sektor- övergripande frågor, framför allt frågor som rör miljön, klimatförändringar och jämställdhet. Regeringen kommer också att fortsätta verka för att institutionernas stöd till miljö- och klimat- finansiering och grön tillväxt stärks samt för att institutionernas kunskap och erfarenheter tillvaratas i internationella förhandlingar. Regeringen kommer även aktivt arbeta för att jämställdhets- perspektivet bättre integreras i institutionernas verksamhet. Beskrivning av de i skrivelsen behandlade internationella finansiella institutionerna1 Afrikanska (AfDB) AfDB ska bidra till att minska fattigdom och förbättra levnadsvillkoren i samt mobilisera resurser för världsdelens ekonomiska och sociala AfDB bedriver verksamhet genom en bank och en fond, Afrikanska utvecklingsfonden (ADF). Bankdelen finansierar projekt i privat och offentlig sektor samt tillhanda- håller lån till medelinkomstländer på i stort sett kommersiella villkor. Finansieringen sker i huvudsak genom lån, garantier och ägarkapital- Verksamhetsprioriteringarna är infrastruktur, god samhälls- styrning, utveckling av den privata sektorn och utbildning. ADF tillhandahåller lån på förmånliga villkor och gåvor till de 38 fattigaste länderna i . Fonden fylls på . prioriteringarna skiljer sig åt mellan påfyllnadsperioderna. 20112013 är prioriteringarna infrastruktur, god samhällsstyrning, regional integration och ett ökat engagemang i sviktande stater. Högsta beslutande organ: Guvernörsstyrelsen, som sammanträder en gång representeras av statssekreteraren . Organ för löpande beslut: Exekutivstyrelsen. närvarande av danskan . Medlemmar: 77 länder, varav 53 i verksamhetsregionen Huvudkontor: , . tillfälligt placerat i , . Antal anställda: ca 1 800 personer Banken offentliggör bakgrundsdokument till styrelsemöten, men inte Banken offentliggör också utkast till styr- dokument inom olika enskilda områden och i samband med att banken skickar ut sådana dokument på remiss. process med att ta fram en ny öppenhetspolicy, med utgångspunkten att alla handlingar ska vara offentliga såvida de inte finns upptagna i en kort lista med undantag. Denna nya policy beräknas beslutas . Andel anställda kvinnor: Andel kvinnor i chefsposition: () Banken ser löpande över sina löner som del av den årliga budget- processen, där utgångspunkten för lönesättningen är en prestationsbaserad Den mer genomgripande översynen av löne- och ersättnings- systemet som bankledningen hade föresatt sig att genomföra har skjutits upp. Baserat på resultaten av en genomgripande konsultstudie förväntas förnyade diskussioner . 1 Uppgifterna är från , om inte annat anges. pensionsåldern för sina anställda från 60 till . Lån från bankdelen till medelinkomstländer har en löptid på högst , varav upp till är amorteringsfria. Lån till låginkomstländer genom ADF är vanligen räntefria. Avgifter tas dock ut för icke utbetalda lån och Löptiderna är upp till , varav de amorterings- fria perioderna är upp till . AfDB beslutade om ett nytt resultatramverk med mål och indikatorer på relevanta nivåer. Rapporteringen enligt detta ramverk ger möjlighet till löpande uppföljning under insatsernas gång. I syfte att samlat följa upp genomförandet av ramverket håller banken bl.a. årliga översynsmöten. Bankens ägarkapital uppgick till , varav det inbetalade kapitalet uppgick till . Godkända lån och bidrag (totalt): Insatser för , varav lån Icke-biståndssubventionerade lån och bidrag: Biståndssubventionerade lån och bidrag: Svensk röst- och ägarandel: i AfDB. Vid den senaste ADF- påfyllnaden bidrog av de totala bidragen. Bidrag till icke-biståndssubventionerad verksamhet: Bidrag till biståndssubventionerad verksamhet: Bidrag till multi-bi-insatser2: Sex, varav en i ledande ställning av värdet på upphandlade varor och tjänster 2 Multi-bi-insatser är bilateralt bistånd som kanaliseras via multilaterala organisationer (utöver basbudgetstöd), men som är öronmärkt för ett specifikt syfte. Sådana insatser kan innefatta en mängd olika typer av stöd, t.ex. stora tematiska bidrag på global nivå, finansiering av regionala program och tematiska områden samt insatser i olika länder. I vissa fall har institutionerna enbart en administrativ funktion. Asiatiska (AsDB) AsDB:s mål är att stödja ekonomisk tillväxt och samarbete i och samt att bidra till att påskynda ekonomisk utveckling i de medlemsstater som är utvecklingsländer. AsDB bedriver verksamhet genom en bank och en fond, Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF). AsDF ger gåvor och lån på förmånliga villkor till de fattigaste länderna. AsDB ger lån till medelinkomstländer samt finansierar projekt i den privata sektorn i linje med FN:s millenniemål om att halvera fattigdomen . Tre strategiska områden för att uppnå detta mål har identifierats: inkluderande ekonomisk tillväxt, miljömässigt hållbar tillväxt och regional integration. Verksamheten inriktas på fem områden: infrastruktur, utveckling av den finansiella sektorn, utbildning, miljö, regionalt samarbete och integration. Högsta beslutande organ: Guvernörsstyrelsen, som sammanträder en gång representeras av statssekreteraren . Organ för löpande beslut: Exekutivstyrelsen. närvarande av kanadensiskan .