prop · H0031d35 · 2012-09-20 00:00:00 — Vectura är helägt av staten och omsatte ca och har ca 1 110 anställda. Vectura har inte något samhällsuppdrag utan agerar på en konkurrensutsatt marknad med ett kommersiellt uppdrag. Regeringen gör vidare bedömningen att marknadsförhållandena är sådana att konkurrenssituationen inte kommer att förändras vid ett förändrat ägande. finns det ett tiotal större aktörer på marknaden och marknadskoncentrationen bedöms som relativt låg. Marknaden kännetecknas också av att ett flertal utländska aktörer har etablerat sig i . Vecturas genomsnittliga tillväxt från bolagiseringen 2009 till 2011 ligger i linje med övriga aktörer på marknaden. I samtliga länder som Vectura är verksamt i bedöms stora satsningar inom infrastruktur genomföras . Det finns inte något som talar 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 för att bolaget skulle ha bättre utvecklingsmöjligheter med staten som ägare. Det finns inte heller något nationellt intresse som motiverar att staten kvarstår som ägare till Vectura. Sysselsättningsutvecklingen i branschen bedöms inte påverkas negativt vid ett förändrat ägande. De egenskaper som staten i rollen som ägare kan tillföra Vectura anses inte unika för att uppnå bästa möjliga utveckling för bolaget. Varje försäljning av statens aktier måste anpassas till respektive bolags förutsättningar och till det rådande marknadsläget, så att en försäljning kan ge bästa möjliga affärsmässiga utfall. Regeringen kan därför inte i förväg ange i vilken ordning, på vilket sätt eller exakt aktierna i de ovan nämnda företagen kan komma att avyttras. Det kan också bli aktuellt att välja en försäljningsprocess där staten vid en överlåtelse av aktier i något av de aktuella företagen får andra tillgångar, exempelvis värdepapper, som likvid. Regeringen avser att vid lämpligt tillfälle i så fall avyttra dessa tillgångar. Regeringen bör därför ha ett bemyndigande att avyttra dessa tillgångar på samma sätt som de ursprungliga aktierna. Försäljningsprocessen innehåller i vart och ett av fallen bland annat följande: -en analys av förutsättningarna för försäljningen, -vid behov en strategisk och kommersiell anpassning av företaget och dess kapitalstruktur, En eventuell försäljning kan komma att prövas av i enlighet med de regler som finns i konkurrenslagen (2008:579). Finansiering av försäljningskostnader m.m. I samband med en avyttring av aktier i de nämnda företagen uppkommer vissa direkta kostnader för ägaren staten. Bland annat uppstår kostnader för extern rådgivning samt andra omkostnader som har samband med försäljningen. Regeringen föreslår att dessa direkta försäljningskostnader får finansieras genom att de avräknas från de likvider som erhålls vid försäljningarna. Framtida utmaningar med en allt hårdare internationell konkurrens innebär att regeringen måste fortsätta att förbättra villkoren för entreprenörskap och innovationskraft. För att skapa förutsättningar för fler och växande företag behövs såväl generella insatser som riktade åtgärder. står sig starkt i internationella jämförelser av länders innovations- och konkurrenskraft, och det är angeläget att denna position behålls och stärks för att säkerställa framtidens jobb, exportintäkter och välfärd. I en alltmer globaliserad värld där andra länders konkurrenskraft och innovationsklimat ständigt utvecklas innebär detta en stor utmaning. Insatser för att skapa bästa möjliga innovat- -beslut om hur en försäljning ska genomföionsklimat är centrala för att regeringens mål om -en redovisning av intäkter och kostnader. En förändring av ägandet kan genomföras på flera sätt, varvid regeringen kan komma att överväga olika typer av de tillvägagångssätt som regeringen nu begär bemyndigande för, var för sig eller i kombination. Sådana transaktioner skulle kunna innebära t.ex. strukturaffärer, samgående, minskning av innehavet, delning, nyemission av aktier, utspädning av ägarandel och avyttring av verksamhet eller tillgångar. Regeringen kommer att pröva olika affärsmöjligheter för att hitta det alternativ, som vid en samlad bedömning bedöms vara mest affärsmässigt. full sysselsättning och utvecklade välfärdsverksamheter ska nås. står dessutom inför ett antal globala samhällsutmaningar, t.ex. klimatutvecklingen, ohälsa och åldrande, energiförsörjning samt naturresursanvändning. För att möta dessa, och åstadkomma en hållbar samhällsutveckling, krävs innovativa lösningar. Tillgången till kapital är en grundläggande förutsättning för start och expansion för företag. De statliga insatserna på området är viktiga för att komplettera marknaden i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. En ökad produktivitet är en förutsättning för hållbar tillväxt, ökad sysselsättning och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Detta förutsätter bra ramvillkor för företag och företagande, väl fungerande konkurrens och marknader, tydliga regler och villkor för det offentliga åtagandet i förhållande till den privata sektorn samt en effektiv och rättssäker ordning för statsstöd. Regeringen har genomfört en rad åtgärder för att effektivisera konkurrensen under den gångna mandatperioden, inte minst genom att nya sektorer inom välfärdsområdet konkurrensutsatts. En viktig del i arbetet är också att verka för tydliga regler och villkor för det offentliga åtagandet i förhållande till den privata sektorn, bl.a. genom att renodla det offentliga åtagandet till att främst avse fall av marknadsmisslyckanden. Det är viktigt att stödja utvecklingen av företagandet i och prioritera åtgärder för att stimulera företag i hela landet att växa. Ett gynnsamt innovations- och företagsklimat är centralt för att företagen ska kunna hantera utmaningar i omvärlden och för att skapa fler jobb. Grundläggande förutsättningar för de statliga insatserna för att främja företagsutveckling är att de ska möta näringslivets behov, vara marknadskompletterande och att de inte ska snedvrida konkurrensen. Företagsfrämjande insatser och statligt finansierade aktörer ska inte tränga undan privata tjänster och utförare. Med utgångspunkt i företagens vardag Regeringens övergripande målsättning i arbetet med att förenkla för företagen har varit, och är fortsatt, att skapa en positiv, märkbar förändring i företagens vardag. Det ska finnas enkla verktyg för att starta och driva företag. Regeringen har haft ett brett angreppssätt i arbetet med att förenkla för företagen, vilket har skapat en förståelse bland myndigheter och departement för företagens villkor och verklighet. Det fortsatta arbetet inriktas mot fem områden som bedöms ha störst potential att skapa en positiv, märkbar förändring i vardagen för företagen. Dessa områden är, sänkta kostnader, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på läns- och nivå, uppföljning av förslag till förenkling från näringslivet samt bättre konsekvensutredningar. Regeringens mål för arbetet med att förenkla för företag är: -Andelen företagare som upplever regler som ett tillväxthinder ska fortsätta att minska jämfört med . -Företagens administrativa kostnader ska vara lägre än vad de var 2012. -Företag ska i de flesta fall bara behöva lämna uppgifter en gång och till ett ställe. -Antal besökare på ska ha ökat jämfört med . Merparten av företagen som använt ska tycka att gör det enklare att starta och driva företag. -ska fram fortsätta att ligga bland de bästa EU-medlemsstaterna i undersökningar Cost of Doing Business samt the Global Government Effectivness . -ska handläggningstiderna på länsstyrelserna minskat jämfört med . -Företagare ska vara mer nöjda med sina kontakter med länsstyrelserna jämfört med . Medarbetare på länsstyrelserna ska erbjudas utbildningar för att ge stöd i arbetet med att förbättra företagsklimatet. -Merparten av de kommuner som deltagit i och utbildning ska ange att utbildningen bidragit till att förbättra möjligheterna till service för företag i kommunen. Det ska ske även en årlig ökning av antalet kommuner som genomgår utbildning samt har en handlingsplan för arbetet med att förenkla Samtliga mål tar sikte på 2020, men kommer att utvecklas och följas upp löpande. Arbetet knyts därmed närmare EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi som ska vara uppfylld . Regeringen har minskat de administrativa kostnaderna för företagen med . För att de svenska företagen fortsatt ska ha ett konkurrenskraftigt utgångsläge är ett av målen att de administrativa kostnaderna ska vara lägre 2020 än vad de är 2012. Regeringen har tillsatt en utredning om ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (dir. 2012:35). Utredningen ska bl.a. lämna förslag på hur uppgifter som lämnas från företag till statliga myndigheter, i de flesta fall, enbart ska behöva lämnas en gång och till en Ett slutligt förslag lämnas av utredaren . Att förenkla och minska uppgiftslämnandet för företagen bedöms ha stor potential för att förenkla företagens vardag. Det fortsatta förenklingsarbetet drivs på bred front och på alla nivåer från EU-nivå till nationell nivå med centrala myndigheter och departement. Men för att åstadkomma en positiv, märkbar förändring i vardagen är den lokala och regionala nivån med kommuner och länsstyrelser av stor vikt. Regeringen driver ett ambitiöst arbete med högt ställda mål som involverar alla länsstyrelser och kommuner. Länsstyrelserna prövar vilka åtaganden som är möjliga när det gäller kortare handläggningstider vilket regeringen välkomnar. Minst lika viktigt för att företagarens kontakter med kommuner och länsstyrelser ska vara så enkla som möjligt, är att servicenivån är god och att det finns en förståelse för de förutsättningar som gäller för företagen. Medarbetare i kommuner och länsstyrelser erbjuds utbildning som stöd i arbetet med att förbättra företagsklimatet. Länsstyrelserna prövar även möjligheten att införa kvittens på inkomna ärenden från företag. Utgångspunkten i det fortsatta förenklingsarbetet är företagarens vardag. Regeringen har därför gett i uppdrag att genomföra projektet . Projektet kommer att fokusera på de faktorer som företagare upplever som mest betungande och på branscher med stor tillväxtpotential. Arbetet bedrivs i tre faser mellan 20122014 och inkluderar bl.a. observationer av hur företagen upplever och hanterar olika situationer och regelverkens krav och myndigheternas bemötande i dessa situationer. Arbetet förväntas leda till ett antal konkreta åtgärdsförslag och en ökad förståelse för vad företagen upplever som problematiskt i mötet med myndigheterna. En viktig faktor för tillväxt är att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. Regler ska främja företagens tillväxt och inte tvärtom. Utformningen och tillämpningen av de regelverk som omger företagande utgör en sådan grundläggande förutsättning. rankas högt i majoriteten av internationella jämförelser av länders konkurrenskraft. För att svenska företag fortsatt ska ha ett bra utgångsläge är regeringens målsättning att fortsatt ska vara bland de bästa EU medlemsstaterna i undersök- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ningar Cost of Doing Business och the Global Government Effectiveness . Förbättrade trygghetssystem för företagare Regeringen har bedrivit ett omfattande arbete med att skapa större tydlighet och förutsägbarhet i regelverken om arbetslöshets-, sjuk- och föräldraförsäkringen. En ökad likabehandling av företagare och anställda har eftersträvats. Förslagen ska ses som en del i det omfattande reformarbete som regeringen genomfört och fortsätter att genomföra för att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag (prop. 2009/10:120). Regeringen har remissbehandlat promemorian Karenstid för egenföretagare, m.m. (Ds 2012:9). I promemorian föreslås bl.a. att egenföretagare, utöver de 14, 30, som är valbara , ska ha möjlighet att välja endast en karensdag. Den grundläggande karenstiden kvarstår. Genom förslaget ökar likheten med vad som gäller för anställda. Förslaget ska enligt promemorian träda i kraft . En av utgångspunkterna i den parlamentariska kommittén om Hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48) är att kommittén vid utformningen av sina förslag till mer hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar ska beakta och utforma sina förslag även från ett företagarperspektiv. Reglerna ska utformas så att de underlättar för individer att dels växla mellan olika anställningsformer och företagsformer, dels kunna kombinera dessa. Utvecklad information och rådgivning Att göra det enklare att starta och driva företag är av stor betydelse. Myndighetsgemensamma servicefunktioner kommer fortsatt utvecklas för att göra det enklare att starta, driva, utveckla och avveckla företag. Det innebär t.ex. att information om tillstånd och andra krav samt olika e- tjänster ska finnas samlade och lättillgängliga. Mot den bakgrunden ska webbplatsen fortsätta att utvecklas med fler tjänster och även kopplas ihop med systemet för ett förenklat uppgiftslämnande. Den rådgivning som staten tillhandahåller ska utgå från företagens behov, vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv samt ta hänsyn till regionala förutsättningar. För att tillgodose olika behov av rådgivning är det angeläget att fortsätta att stimulera valfrihet och mångfald inom rådgivning genom en fortsatt utveckling av kundvalssystem. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 valssystem inom företagsrådgivning inom bland annat produktutveckling, vård- och omsorg och kulturella och kreativa näringar genom att tillhandahålla utvecklingscheckar till små och medelstora företag. Regeringen har vidare uppdragit åt att utveckla ett kundvalssystem med innovationscheckar för att stimulera innovationer hos små och medelstora företag. Rådgivning genom mentorskap är ett annat sätt att säkra att rådgivningen utgår från företagarens behov. () kommer därför vidareutveckla och stärka mentorverksamheten. Dessutom upphandlar kompetens för att bättre kunna tillgodose behovet av specialiserad rådgivning. Detta är en utveckling som bör fortsätta även kommande år. I syfte att bättre svara upp mot unga personers efterfrågan på rådgivning har regeringen ställt krav på att se över hur samtliga erbjudanden, såväl inom rådgivning som inom finansiering, når unga människor. Dessutom har haft särskilt fokus på rådgivning till kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Det har även medfört att utlåning till denna målgrupp ökat. Flera initiativ genomförs i syfte att främja ägarskiften i företag, såväl nationella som regionala. Regeringen har uppdragit åt Tillväxtanalys att genomföra en förstudie om hur kunskapen om ägarskiften i företag kan öka. Tillväxtanalys ska bland annat undersöka vilken typ av statistik, forskning och övrig kunskap som behövs för att närmare identifiera och analysera problem med ägarskiften i företag. Uppdraget ska redovisas . Därefter avser regeringen återkomma med eventuella förslag till insatser som bör genomföras för att underlätta ägarskiften. En harmoniserad statlig kapitalförsörjning har finansieringen från den privata marknaden till företag i tidiga skeden minskat påtagligt. Tillgången till privata externa medel utan statligt engagemang till bolag i de allra tidigaste skedena är mycket begränsad vilket kan drabba den enskilde företagaren och riskerar även få samhällsekonomiska konsekvenser genom att hämma innovation och tillväxt. Tidiga skeden präglas av hög risk, värderings- och informationsproblem samt långa ledtider till finansiell bärighet vilket gör att marknaden sällan kan eller vågar satsa kapital på egen hand. Det finns således ett samhällsekonomiskt mervärde med avgränsade statliga marknadskompletterande finansieringsinsatser för företag i tidiga skeden4. Dessa insatser gynnar såväl nyföretagande som forskning och utveckling i företag. I ett internationellt perspektiv finns det relativt gott om statligt och privat riskkapital i . Men i relation till flera andra jämförbara länder är mindre kapital fördelat till de allra tidigaste faserna där nyttan av statlig kompletterande finansiering är som störst. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr. 24) aviserat en reform av det statliga riskkapitalsystemet. Ut- redningar har pekat på att befintliga aktörers uppdrag och verksamhet överlappar varandra, geografiska och branschmässiga inlåsningar samt bristande kostnadseffektivitet och styrning. Det pågående förändringsarbetet mot en tydligare aktörsstruktur gentemot företagen leder dels till en förenkling för landets företagare och dels till en effektivare förvaltning med en tydligare styrning och uppföljning av verksamheterna. Vidare bör möjlighet ges till omfördelning av resurser inom systemet för att stärka insatser i tidiga faser. Detta bedöms sammantaget leda till högre samhällsnytta som risknivån kan förväntas öka. Som ett led i att skapa en tydligare aktörsstruktur för marknadskompletterande finansiering i tidiga skeden verkställer regeringen sammanslagningen av och () så att det gemensamma bolaget kan vara etablerat . Sammanslagningen leder till en effektivare och mer tillgänglig organisation som tillhandahåller rådgivning såväl som finansiering i tidiga skeden för innovation och tillväxt i hela landet. Det nya bolaget kommer att svara mot det särskilda behov som finns beträffande marknadskompletterande finansiering bland innovativa tillväxtföretag i tidiga skeden. I syfte att öka dynamiken och effektiviteten när det gäller riskkapitalinvesteringar avser regeringen att nu påbörja arbetet med att vidga investeringsmandatet för såväl som för . Förändringen av investeringsmandatet handlar bl.a. om ett utökat geografiskt mandat vad gäller Inlandsinnovation, till att även omfatta andra delar av landet än 4 SME Financing Gap 2006 stödområde A och vad gäller Fouriertransform om att bredda investeringsmandatet till att omfatta även andra delar av tillverkningsindustrin, utanför fordonsindustrin. De två bolagens investeringsmandat ska formuleras så att de i högre grad kan komplettera de övriga statliga finansieringsaktörernas verksamhet samt den privata marknaden. I syfte att öka det privata engagemanget när det gäller riskkapitalinvesteringar i tidiga skeden så avser regeringen att undersöka förutsättningarna för saminvesteringar mellan statligt och privat riskkapital. Riktade åtgärder för ökad tillväxt Det är viktigt att fler ser företagande som ett självklart val och att fler kan och vill låta sina företag växa. Utöver generella insatser kan det också vara motiverat att stödja särskilda grupper av potentiella och befintliga företagare. En utgångspunkt för de riktade åtgärderna är att erfarenhet och kunskap från dessa integreras och tas till vara i det fortsatta utvecklingsarbetet av företagsfrämjandesystemet. Regeringen fortsätter arbetet med att stimulera till stärkt företagande bland kvinnor. Insatser genomförs inom ramen för de särskilda medel som har anvisat till ändamålet. Personer med utländsk bakgrund står för en betydande och växande del av nyföretagandet i . Regeringen har genomfört generella insatser för goda ramvillkor för företagande och särskilda insatser inom rådgivning och kapitalförsörjning för att stärka förutsättningarna för företagande bland personer med utländsk bakgrund. Regeringen bedömer att det även fortsättningsvis finns anledning att genomföra insatser för att stärka förutsättningarna för företagande hos gruppen. Exempelvis har en del av anslag öronmärkts för åtgärder som syftar till att öka utlåningen till företagare med utländsk bakgrund. I denna proposition föreslås ytterligare åtgärder för mentorinsatser riktade till personer med utländsk bakgrund om import- och exportmarknader i syfte att stimulera framväxten av konkurrenskraftiga tillväxtföretag. Vi- dare föreslås en satsning på att utveckla information om den svenska upphandlingsmarknaden på olika språk, för att främja tillväxt och underlätta för fler små och medelstora företag att delta i offentlig upphandling. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Det är viktigt att stärka entreprenörskapsinslagen genom hela utbildningssystemet. Detta var också bakgrunden till regeringens strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet. Det handlar både om att få fler unga att se eget företagande som ett möjligt alternativ, och om att unga ges möjlighet att utveckla entreprenöriella kompetenser som förmåga att tänka nytt, lösa problem, samarbetsförmåga och att planera sitt arbete färdigheter som efterfrågas alltmer i arbetslivet. Regeringen gör bedömningen att det är angeläget att fortsätta detta arbete. Ett viktigt område är att stimulera innovationskraften bland unga. Regeringen avser förlänga programmet Ungas innovationskraft, som löpt under 20102012, . För ändamålet avsätts , 2013 och 2014. I ett allt mer globaliserat näringsliv är det viktigt att svenska företag ser affärsmöjligheter på internationella marknader och vill och kan realisera dessa utan att möta avgörande hinder på vägen. En viktig uppgift för näringspolitiken är därmed att bidra till att skapa goda förutsättningar för internationalisering och söka stödja företag när det gäller att överbrygga de hinder och svårigheter som finns i samband med att ta steget utanför den inhemska marknaden. Det internationaliseringsfrämjande arbetet behöver omfatta både insatser för att minska handelshinder men också insatser för att bidra till ökade kunskaper om möjligheter och förhållanden på marknader utanför gränser samt att stärka företags vilja och förmåga till internationalisering. Även om stora företag inom industrin fortfarande dominerar svensk export och utlandshandel finns det tydliga tecken på att mindre företag och företag inom tjänstesektorn söker internationella marknader och bidrar i allt större utsträckning till värdeskapande genom export. Det är viktigt att näringspolitiken är följsam för denna utveckling och att mindre företag och tjänsteföretag är tydliga målgrupper för internationaliseringsfrämjande insatser. Det finns ett relativt stort utbud av aktörer och insatser för att främja internationalisering. För att de offentliga insatser som görs på området ska nå så många företag som möjligt, och ha förutsättningar att uppnå största möjliga effekt, är det viktigt att fortsätta verka för ökad samverkan mellan främjandeaktörer. Vidare bör en ökad regional räckvidd och samverkan mellan 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 nationella och regionala aktörer i främjandearbetet eftersträvas. Turism/besöksnäring framtidens största arbetsgivare Turistnäringen fortsätter att växa och får allt större betydelse för . Utländska besökares konsumtion i fortsätter att utvecklas positivt. För att ta tillvara den potential som finns och utveckla företag och destinationer har regeringen vidtagit åtgärder för att stärka små och medelstora turistföretags innovativa förmåga, bidragit till ökad samverkan mellan olika aktörer i det turistiska systemet samt ökat marknadsföringen av som turistland via V.S. (V.S.). I denna proposition föreslår regeringen att V.S. anslag ska förstärkas med , för att möjliggöra ytterligare insatser för ökad turism och göra till ett ännu attraktivare turistland. Turistnäringen är sysselsättningsintensiv och sysselsätter är fler än 160 000 personer, en ökning med 31 000 personer, eller . har det totala antalet sysselsatta i ökat med . Inom näringen finns en hög andel kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund. Sysselsättningen inom turismen har ökat i snabbare takt än inom många traditionella basnäringar. Regeringen genomför Attraktionskraft . Visionen är att blir världens bästa land att vistas, verka och växa i. Det uppnås genom att människor, företag, kommuner och regioner skapar attraktiva miljöer och formar sin framtid utifrån sina unika förutsättningar. Syftet är att tillsammans med aktörer på lokal, regional och nationell nivå, tydliggöra och utveckla de frågor som är centrala för lokal och regional attraktivitet.