prop · H0031d22 · 2012-09-21 00:00:00 — för familjer och barn 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ........................... Ekonomisk trygghet för familjer och barn......................................................... Mål för utgiftsområdet ......................................................................... Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen.......... Förslag till regeländringar..................................................................... Höjd grundnivå inom föräldrapenningen............................................ 3.7.2Slopat krav på intyg om barns frånvaro för att få tillfällig 1:1 Allmänna barnbidrag ...................................................................... 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner..................... 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn................................... 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ........................................ 1:7 Pensionsrätt för barnår................................................................... Bilaga 5 Förslaget om slopande av intyg om barns frånvaro för att få tillfällig föräldrapenning 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.1Utgiftsutveckling inom område 12 Ekonomisk trygghet för familjer och 3.2Härledning av ramnivån 20132016, för Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn.............................................................................. 3.3Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. trygghet för familjer och barn.............................................................................. 3.4Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, netto......................................................................................... 3.5Andel med låg ekonomisk standard i barnhushåll, uppdelat på föräldrar födda i respektive utomlands, samt efter hushållstyp 2011 (relativt och absolut mått), samt förändring i procentenheter 20062011. 3.6Disponibel inkomst per konsumtionsenhet (k.e. ), medianen, samt procentuell förändring av medianen 20062011. Utfall jämställdhetsbonus 20092011.................................................................. Anslagsutveckling 1:1 Allmänna barnbidrag....................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Allmänna barnbidrag............. Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring........................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Föräldraförsäkring.................. Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd ................................................................ Statens utgifter och bidragsskyldigas inbetalningar 20082011......................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Underhållsstöd ....................... Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner ..... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Bidrag till kostnader för Anslagsutveckling 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn ................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn...................................................................................... Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn......................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Vårdbidrag för Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår.................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:7 Pensionsrätt för barnår........... Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag................................................................... Volymer och medelsersättningar för bostadsbidraget 20112016 ..................... Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:8 Bostadsbidrag.......................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.1Utvecklingen av ekonomisk standard (median real disponibel inkomst per konsumtionsenhet) för hushåll 19982010 samt prognos och Den ekonomiska familjepolitikens andel av disponibel inkomst. Barnhushåll , 2011 .................................................................................... Tre olika mått för andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard............... 3.4Barnhushåll med låg ekonomisk standard under ett, två, tre, fyra och fem 3.5Antal födda barn och summerad fruktsamhet 19902011 samt prognos 3.6Alla barn med i underhållsstöd (US), antal och andel barn som beräknas få mer i underhållsbidrag (UB) än underhållsstöd, fördelat på boförälderns inkomstklass efter decil.................... 3.7Barnhushåll med låg ekonomisk standard (absoluta måttet) med och utan den ekonomiska familjepolitiken, 2011 .............................................................. 3.8Andelen uttagna dagar av samtliga berättigade dagar fördelat på barnets ålder och födelseår, barn födda och 2006 ...................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 2. för anvisar ramanslagen socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1 och trygghet för familjer och barn enligt 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 110 kap. 19 och 36 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 110 kap. 36 § ska utgå, dels att 12 kap. 22, 23 och 35 §§ samt 110 kap 1 § ska följande lydelse, dels att det närmast före 110 kap. 37 § ska införas en ny rubrik som ska lyda Huvudman för en skola. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För hel föräldrapenning motsvarar sjukpenningnivån förälderns beräkningsunderlag för sjukpenning på normalnivån enligt 28 kap. 7 § 1 grundat på en sjukpenninggrundande inkomst beräknad enligt 2531 §§. Om hel föräldrapenning på sjuk- Om hel föräldrapenning på sjuk- penningnivån inte överstiger 180 penningnivån inte överstiger 225 kronor lämnas i stället kronor lämnas i stället föräldrapenning på grundnivån enligt föräldrapenning på grundnivån enligt Föräldrapenning på grundnivån kan lämnas till en förälder som är försäkrad för bosättningsbaserad föräldrapenning enligt 5 kap. 9 § 1 eller arbetsbaserad föräldrapenning enligt 6 kap. 6 § 2. För hel föräldrapenning är grund- För hel föräldrapenning är grund- Om förutsättningarna i 1 inte är uppfyllda eller hel föräldrapenning på sjukpenningnivån i annat fall inte överstiger , lämnas föräldrapenning på grundnivån. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Till en förälder som är försäkrad för både bosättningsbaserad och arbetsbaserad föräldrapenning lämnas förmånen enligt följande: Föräldrapenning lämnas på sjukpenningnivån, om föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen har varit försäkrad för sjukpenning enligt 6 kap. 6 § 3 och under hela skulle ha haft rätt till en sjukpenning som överstiger lägstanivån för föräldrapenning (240-dagarsvillkoret). Om förutsättningarna i 1 inte är uppfyllda eller hel föräldrapenning på sjukpenningnivån i annat fall inte överstiger , lämnas föräldrapenning på grundnivån. I detta kapitel finns bestämmelser om tillämpningsområdet i 2 och 3 §§, ansökan och anmälan m.m. i 412 §§ het i 1330 §§, het i 1318 och 2030 §§, uppgiftsskyldighet för andra än uppgiftsskyldighet för andra än parter i 3137 §§, parter i 3135 och 37 §§, bevisupptagning rörande arbetsskada m.m. vid allmän domstol i 38 §, undantag från sekretess i 3942 §§, anmälan om bosättning eller arbete i i 4345 §§, skyldighet att anmäla ändrade förhållanden i 4651 §§, och indragning och nedsättning av ersättning i 5258 §§. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter i 12 kap. 22, 23 och 35 §§ gäller fortfarande för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: -bidrag till kostnader för internationella adoptioner -barnpension och efterlevandestöd till barn -pensionsrätt för barnår -vårdbidrag för funktionshindrade barn Samhällets stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statens budget utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Den nedsatta mervärdesskatten för livsmedel redovisas som en skatteutgift under utgifts- område 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, eftersom familjer med barn är en viktig målgrupp för detta stöd. Även den jämställdhetsbonus som infördes redovisas som en skatteutgift under utgiftsområdet. Jämställdhetsbonusen innebar tidigare att en arbetande förälder kunde få en bonus vid uttag av föräldrapenning genom kreditering av skattekontot. Jämställdhetsbonus intjänad efter betalas istället ut på statens budgets utgiftssida, i samband med utbetalning av föräldrapenning. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljer är studiehjälpen under utgiftsområde 15 Studiestöd, samt maxtaxan i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgifterna inom utgiftsområdet blev 2011 och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. beräknas utgifterna bli vilket är lägre än budgeterat. I förhållande till 2011 beräknas utgifterna bli högre. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1:5 Barnpension och efterlevandestöd 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20132016, för Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (Bet.2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.3 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Samhällets stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statens budgets utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som ett medel inom specifika områden som t.ex. bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statens budgetsaldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2011/12:136). I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, netto Totalt för utg.omr. 1 Skatteutgifterna är en senare prognos än de som redovisas i skrivelsen 2011/12:136 Redovisning av skatteutgifter. Den skatteutgift som redovisas för livsmedel är den nedsatta mervärdesskattesatsen för livsmedel. En viktig målgrupp för denna nedsättning är familjer med barn, vilket är anledningen till att den redovisas här. Som livsmedel räknas inte vatten, spritdrycker, vin, starköl och tobaksvaror. infördes en jämställdhetsbonus. Syftet är att förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män i ansvaret för hem och barn, i uttaget av föräldrapenning och på arbetsmarknaden. Jämställdhetsbonusen beräknades medföra minskade inkomster på statens budget om för och som krediteras föräldrarnas skattekonto 2012. För bonus intjänad betalas jämställdhetsbonusen ut i anslutning till föräldrapenninguttaget. Regeringens mål för utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn, är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. I målet betonas förutsättningarna snarare än utfallet vilket innebär en acceptans för att utfallet inte alltid blir detsamma för alla barnfamiljer. Olika utfall kan bero på att förutsättningarna är olika, men det kan också bero på att familjerna har gjort olika prioriteringar och val som får ekonomiska konsekvenser. Den ekonomiska familjepolitiken bör utformas så att barn i hushåll med låg ekonomisk standard samt familjer med sjuka eller funktionshindrade barn får stöd. Generellt sett har hushåll med barn en lägre ekonomisk standard än hushåll utan barn. De som har det sämst ställt är hushåll med en ensamstående förälder, speciellt när det finns flera barn i hushållet. Vidare har familjer med unga föräldrar lägre ekonomisk standard än andra familjer. Även barnhushåll med utländsk bakgrund har oftare en låg ekonomisk standard. Regeringen följer löpande utvecklingen av förutsättningarna för en god levnadsstandard för alla barnfamiljer och arbetar vidare för ökad måluppfyllelse. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.5.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Resultatredovisningen inleds med en beskrivning av principerna för utformningen av den ekonomiska familjepolitiken. För att beskriva i vilken utsträckning målen uppfylls används bl.a. indikatorer. Var och en av indikatorerna innehåller ett eller flera mått som på olika sätt beskriver hur familjepolitiken bidrar med förbättrade förutsättningar till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Följande indikatorer används: -barnfamiljernas inkomstutveckling, -den ekonomiska familjepolitikens betydelse, -barnhushåll med låg ekonomisk standard, har på regeringens uppdrag tagit fram ett antal indikatorer för familjepolitiken som används i resultatredovisningen nedan (, svar på regeringsuppdrag, Resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken, 2012). Som underlag till beräkningarna har utfall använts, framskrivet till värden enligt de ekonomiska och demografiska uppgifter som finns. Värdena är därmed en prognos. För en beskrivning av hur indikatorerna har tagits fram, se t.ex. prop. 2010/11:1 utgiftsområde 12. Till den slutliga resultatbedömningen bidrar också utvecklingen inom anslagen samt även hur administrationen på har fungerat. Den ekonomiska familjepolitiken ska ses i ett större sammanhang. Olika områden ger tillsammans möjligheter att förbättra barnfamiljernas ekonomiska välfärd. Lösningen på arbetslöshet och låg utbildning finns inte inom den ekonomiska familjepolitiken utan inom t.ex. områden som arbetsmarknads- och utbildningspolitik. Utöver de ekonomiska stöden som redovisas i detta avsnitt finns det transfereringar, skatter och subventioner utanför den ekonomiska familjepolitiken, som exempelvis subventionerad 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 förskola och fritidshem m.m. samt hälso- och sjukvård för blivande mödrar och barn som också har stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi. I finns det knappt 1,3 miljoner hushåll med barn som i olika utsträckning berörs av den ekonomiska familjepolitiken. Antalet barn i åldrarna uppgår till närmare två miljoner. Yngre barn har i mycket högre grad sammanboende föräldrar än äldre barn. av de nyfödda barnen har särlevande föräldrar medan motsvarande siffra för 17-åringar är . I snitt innebär det att i tre av fyra barnfamiljer är föräldrarna sammanboende. Den resterande fjärdedelen består av familjer med ensamstående föräldrar, oftast en ensamstående mamma, samt ombildade familjer som inte är gifta eller har gemensamma barn. I en genomsnittlig barnfamilj bor det 1,7 barn. I familjer med en ensamstående förälder finns det färre barn än i familjer med sammanboende föräldrar. Inkomst från arbete är den främsta förutsättningen för en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna. Förvärvsfrekvensen är högre för föräldrar än för dem utan barn. var av kvinnor med barn i åldrarna sysselsatta. Motsvarande siffra för män med barn i samma ålder var . När barnen är yngre är sysselsättningsgraden lägre för kvinnorna, men inte för männen. I familjer med barn yngre än är sysselsättningsgraden för kvinnor . Ensamstående föräldrar har lägre sysselsättningsgrad än sammanboende och gifta. Detta gäller både för män och för kvinnor. För ensamstående kvinnor ligger sysselsättningsgraden på medan den är för gifta och sammanboende. Många kvinnor med barn () arbetar deltid medan de flesta män med barn () arbetar heltid (Arbetskraftsundersökningarna, SCB, 2011). Utformningen av stöden till barnfamiljer Den ekonomiska familjepolitiken består av ekonomiskt stöd genom generella bidrag, försäkringar och behovsprövade bidrag. Dessa stöd har som syfte att stärka föräldrars makt över sin livssituation och därmed öka familjens valmöjlig- Familjepolitiken, som är ett bredare begrepp, och även inkluderar exempelvis förskola och pedagogisk omsorg, ska tillsammans med socialförsäkringen underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med familjeliv. Detta uppnås genom att förbättra möjligheten för båda föräldrar att delta i arbetslivet som de ska kunna ta hand om barnen medan barnen är små. Därtill bör familjepolitiken förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan män och kvinnor. Föräldraförsäkringen, dvs. föräldrapenning, graviditetspenning och tillfällig föräldrapenning, kompenserar en stor del av inkomstbortfallet under föräldraledighet och skapar, tillsammans med jämställdhetsbonusen, goda förutsättningar för föräldrar att kunna behålla anknytningen till arbetsmarknaden och vara hemma med sina barn när de är små. Vårdnadsbidraget ger föräldrar ökade möjligheter att vara hemma och vårda sina barn då barnen är mellan ett och . Den ekonomiska familjepolitiken bidrar till förutsättningarna för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer genom att höja den disponibla inkomsten. En central del av utgifterna för den ekonomiska familjepolitiken, av de totala utgifterna, utgörs av barnbidraget inklusive flerbarnstillägget. Barnbidraget är ett generellt bidrag som utjämnar ekonomiska förutsättningar mellan perioder med och utan försörjningsansvar. Den ekonomiska familjepolitiken är utformad så att barn i hushåll med låg ekonomisk standard får stöd, liksom familjer med sjuka eller funktionsnedsatta barn. De behovsprövade förmånerna går främst till familjer med låga inkomster eller relativt stor försörjningsbörda. Nackdelar med dessa bidrag är att de ger marginaleffekter vilket kan ge lägre drivkrafter till att öka arbetsinkomsten. uppgick utgifterna för den ekonomiska familjepolitiken till . Försäkringsförmånerna utgjorde drygt hälften av utgifterna, . De generella bidragen utgjorde och de behovsprövade bidragen . Vad påverkar utgiftsutvecklingen? Utgifterna inom den ekonomiska familjepolitiken påverkas av flera faktorer. barn får omedelbara och direkta effekter, t.ex. för barnbidraget och föräldrapenningen. Till följd av stigande födelsetal 2010 har utgifterna för dessa förmåner ökat. Barnfamiljernas inkomster kommer främst från förvärvsarbete, vilket medför att konjunkturen har stor betydelse för försörjningsmöjligheterna för barnhushållen. Arbetslöshet eller långvarig sjukdom kan vara orsaker till låg ekonomisk standard. Försörjningsbördan ökar med antalet barn och då blir konsekvenserna av låga eller minskade inkomster större. Detta påverkar exempelvis utgifter för bostadsbidrag och underhållsstöd. har de flesta hushåll ekonomiskt sett fått det bättre, trots den ekonomiska nedgång som tog sin början . Högre sysselsättning och sänkta inkomstskatter är den främsta förklaringen till ökningen av de disponibla inkomstnivåerna. Den reala ekonomiska standarden (mätt som real disponibel inkomst per konsumtionsenhet) har ökat för samtliga barnhushåll jämfört med situationen 1998. Förändringen har varit olika stor för olika hushåll. Vid beräkning av ekonomisk standard tas hänsyn till försörjningsbörda och stordriftsfördelar. Stordriftsfördelarna förklarar varför sammanboende hushåll med barn generellt har högre ekonomisk standard i jämförelse med ensamstående hushåll med barn. Försörjningsbördan förklarar varför barnhushåll har lägre disponibel inkomst än hushåll utan barn och varför den ekonomiska standarden sjunker med ett ökande antal barn. Diagram 3.1 illustrerar skillnaden i ekonomisk standard mellan olika typer av barnhushåll. har inkomsterna ökat realt för samtliga hushållstyper, men inte lika mycket för ensamståendehushåll som för sammanboendehushåll. En förklaring till detta är att i sammanboendehushåll är det två individer som fått ta del av ökade inkomster till följd av ökad sysselsättning samt skattesänkningar. Ensamstående med barn har också en lägre sysselsättningsgrad än sammanboende och gifta par med barn. Hushåll med en ensamstående förälder är de som har de lägsta disponibla inkomsterna av de olika familjetyperna, speciellt när det finns flera barn i hushållet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Ökande disponibla inkomster för barnhushållen Den ekonomiska standarden ökar för samtliga grupper , men inkomsterna ökar i lägre utsträckning för gruppen ensamstående med barn. höjdes bostadsbidraget, något som får genomslag i en höjd disponibel inkomst för hushållen. Majoriteten av de ensamstående föräldrarna är kvinnor, de har också en lägre procentuell ökning av medianinkomsten än vad ensamstående män har. Vid jämförelse mellan olika hushållstyper är det viktigt att notera att hushållsgrupperna är olika stora. Antalet sammanboende hushåll med barn är t.ex. större än antalet hushåll med ensamstående föräldrar. Diagram 3.1 Utvecklingen av ekonomisk standard (median real disponibel inkomst per konsumtionsenhet) för hushåll 19982010 samt prognos . Källa: , 2012. Den ekonomiska familjepolitikens betydelse Det är inte bara inkomsternas nivå och utvecklingen som skiljer sig åt mellan olika hushållstyper. Även inkomsternas sammansättning varierar, t.ex. hur stor andel av inkomsterna som består av transfereringar från samhället. Diagram 3.2 visar hur stor andel av den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet som utgörs av olika familjeekonomiska stöd. Stöden är uppdelade efter följande områden: generella bidrag, försäkring och behovsprövade bidrag. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 3.2 Den ekonomiska familjepolitikens andel av disponibel inkomst. Ensamstående med 1 barn Ensamstående med 2+ barn Sammanboende med 1 barn Sammanboende med 2 barn Sammanboende med 3+ barn Källa: , 2012 Den ekonomiska familjepolitikens betydelse ökar ju fler barn som finns i hushållet. Av diagrammet framgår att familjestöden har större betydelse för ensamstående med barn än för sammanboende med barn.