prop · H0031d22 · 2012-09-21 00:00:00 — , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 3 145 300 000, 3 250 900 000 respektive 3 . 3.8.71:7 Pensionsrätt för barnår Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2013 avser 6 497 652 tkr statlig ålderspensionsavgift varav 434 390 tkr avser regleringsbelopp för . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Anslaget används för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår s.k. barnårsrätt. Denna ska stödja den förälder i familjen som har lägst inkomst och/eller tagit störst del av vårdnaden av barnet. Barnårsrätten läggs samman med den pensionsgrundande inkomst som föräldern har tillgodoräknats för inkomståret vilket innebär att dennes ålderspension förstärks. Det reformerade ålderspensionssystemet baseras på livsinkomsten. I ett sådant system finns behov av särskild kompensation för frånvaro från arbetsmarknaden som inte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Ett sådant exempel är föräldrar med små barn som ofta avstår helt eller delvis från att förvärvsarbeta. Föräldrar med barn som är högst kan få pensionsrätt för barnår för högst genom att tillgodoräknas pensionsrätt i form av pensionsgrundande belopp för barnår. Föräldrarna kan själva välja vem av dem som ska tillgodoräknas barnårsrätt. Om de inte gör ett aktivt val kommer den förälder som har den lägsta pensionsgrundande inkomsten det aktuella året att automatiskt tillgodoräknas barnårsrätt. Eftersom det i hög utsträckning är kvinnor som har de lägsta inkomsterna kommer denna förmån främst kvinnor till godo. För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i berättigande ålder kan endast en av föräldrarna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett barn . som en förälder tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår beräknas en fiktiv inkomst. Den fiktiva inkomsten kan beräknas på tre sätt. Det alternativ som ger det förmånligaste utfallet används. Utifrån det pensionsgrundande beloppet ska pensionsrätt beräknas av underlaget. För dessa pensionsgrundande belopp betalar staten en statlig ålderspensionsavgift om . Det är denna avgift som ska belasta anslaget. Under uppgick utgifterna för pensionsrätt för barnår till . Utgiftsutvecklingen för anslaget styrs främst av pris- och inkomstbasbeloppens utveckling, utvecklingen av födelsetalen, timlöneutvecklingen, inflation och arbetslöshet. Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:7 Pensionsrätt för barnår Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 6 anvisas under anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår . 2014, 2015 och 6 701 235 000, 6 390 380 000 Tabell 3.24 Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Anslaget används för bostadsbidrag till barnfamiljer samt till unga som fyllt 18 men inte . Bostadsbidragets storlek bestäms av hushållets sammansättning, bostadskostnaden, bostadens storlek och den bidragsgrundande inkomsten. Utgifterna för bostadsbidraget styrs i huvudsak av makroekonomiska faktorer som t.ex. arbetslöshets-, sysselsättnings-, inkomst- och bostadskostnadsutvecklingen. Det innebär att det framför allt är konjunkturutvecklingen som påverkar om kostnaderna för bostadsbidragen ökar eller minskar. Även demografiska förändringar kan påverka kostnadsbilden, t.ex. ökat antal födda och invandrade barn. De hushåll som får bostadsbidrag är främst barnfamiljer, särskilt ensamstående med barn. Av landets knappt 1,3 miljon hushåll med barn fick bostadsbidrag . Det finns en underliggande trend med minskande andel barnhushåll med bostadsbidrag och sett över hela prognosperioden minskar denna andel med ytterligare ett par procentenheter. Förklaringen till det är bl.a. att lönenivån förväntas öka , i kombination med att inkomstgränser och bostadskostnadsgränser är fasta och inte har förändrats . Trenden är att antalet hushåll minskar medan det genomsnittliga bostadsbidraget ökar. delvis av att de hushåll som finns kvar i systemet är de med lägst inkomst i förhållande till sin försörjningsbörda. Ökningen av bostadskostnaderna bidrar också till denna utveckling. Bostadsbidraget är preliminärt och baseras på uppskattade årsinkomster när det utbetalas. Slutligt bostadsbidrag bestäms i efterhand på grundval av taxeringen för varje kalenderår. Den som haft lägre inkomster än vad som preliminärt har uppskattats får en tilläggsutbetalning. Den som haft högre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får betala tillbaka det belopp som betalats ut för mycket. gör en uppföljning av inkomstavstämningen. Resultatet för inkomstavstämningen 2011, som avser visar att de flesta hushåll, , har fått rätt preliminärt bostadsbidrag varför återbetalning eller tilläggsutbetalning inte är aktuell i dessa fall. Vidare visar avstämningen mellan preliminärt och slutligt bostadsbidrag att av hushållen under bidragsåret har fått ett för högt bidrag. Dessa hushåll ska tillsammans återbetala plus i avgift. av hushållen har fått ett för lågt bidrag utbetalt under bidragsåret och ska tillsammans dela på plus drygt 2 miljoner i ränta. Tabell 3.25 Volymer och medelsersättningar för bostadsbidraget 20112016 Antal hushåll med preliminärt bostadsbidrag Genomsnittligt bostadsbidrag, kronor per bidragsmånad Källa: , 2012.3 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Utgifterna för bostadsbidraget har minskat och . Minskningen beror dels på den samhällsekonomiska utvecklingen, dels på att bostadsbidragssystemet reformerats. För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin, inte minst ensamstående med barn, och därmed öka deras marginaler höjde regeringen det särskilda bidraget i bostadsbidraget med till för ett barn, med till för två barn och med till för tre eller fler barn. sänkte regeringen den nedre gränsen för bostadskostnader vid vilken bidrag betalas ut. Bland alla ensamstående med barn berörs av reformen och hushållen får en höjning av bidraget med . mottog 168 000 barnhushåll bostadsbidrag. Medelbeloppet var då vilket beräknas öka till efter höjningen. En samtidig satsning gjordes på unga utan barn som har bostadsbidrag. För att stärka deras ekonomi och öka deras marginaler höjdes den procentuella ersättningen för ungas bostadskostnader. Cirka 59 000 unga hade bostadsbidrag på i genomsnitt . Beloppet beräknas öka till vilket är en ökning med jämfört med före höjningen. medför en ökning av anslaget med . Den underliggande trenden med sjunkande antal hushåll kvarstår dock som snittbeloppet för bostadsbidrag förväntas öka. Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:8 Bostadsbidrag Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 4 anvisas för anslaget 1:8 Bostadsbidrag . 4 405 200 000, Förslaget om slopande av intyg om barns frånvaro för att få tillfällig föräldrapenning Bilaga till avsnitt 3.7.2 i utgiftsområde 12 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 BILAGA 5 Förslaget om slopande av intyg om barns frånvaro för att få tillfällig föräldrapenning Bilaga till avsnitt 3.7.2 i utgiftsområde 12 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken.................................. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 BILAGA 5 1.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 110 kap. 19 och 36 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 110 kap. 36 § ska utgå, dels att 110 kap 1 § ska följande lydelse, dels att det närmast före 110 kap. 37 § ska införas en ny rubrik som ska lyda Huvudman för en skola. I detta kapitel finns bestämmelser - tillämpningsområdet i 2 och - ansökan och anmälan m.m. i 4 - utredning och uppgiftsskyldig- - utredning och uppgiftsskyldig- het i 1330 §§, het i 1318 och 2030 §§, - uppgiftsskyldighet för andra än - uppgiftsskyldighet för andra än parter i 3137 §§, parter i 3135 och 37 §§, bevisupptagning rörande arbetsskada m.m. vid allmän domstol i 38 §, undantag från sekretess i 3942 §§, anmälan om bosättning eller arbete i i 4345 §§, skyldighet att anmäla ändrade förhållanden i 4651 §§, och indragning och nedsättning av ersättning i 5258 §§. Denna lag träder i kraft den xxx. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 BILAGA 5 ombudsmän (), , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern (), Datainspektionen, , , Inspektionen för socialförsäkringen, Statskontoret, , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolestyrelsen, Arbetsförmedlingen, utvärdering (IFAU), kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, , stad, , stad, , , , kommun, , kommun, kommun, Sala kommun, kommun, , , stad, kommun, kommun, kommun , , kommun, , Kommuner och Landsting, .