prop · H00329 · 2012-10-24 00:00:00 — Detta innebär att de arbetsförmedlingskontor som åstadkommer störst antal prestationer givet sina resurser betraktas som effektiva. Övriga förmedlingskontor anses ha en förbättringspotential. Eftersom analysen ger ett mått på den relativa effektiviteten kan inte uttala sig om eventuell förbättringspotential för de effektiva kontoren. EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR I granskningen jämförs arbetsförmedlingskontoren med varandra utifrån vilka resurser som kontoren förfogar över och vilka prestationer som åstadkoms. Prestationerna i granskningen mäts genom antalet individer som lämnat Arbetsförmedlingen till arbete eller utbildning. I beräkningarna tas även hänsyn till att det inom förmedlingsverksamheten åstadkoms så kallade intermediära prestationer, såsom placeringar av individer i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. övergripande slutsats är att resurseffektiviteten hos arbetsförmedlingskontoren i genomsnitt är hög. Den genomsnittliga förbättringspotentialen ligger hela den studerade tidsperioden. Arbetsförmedlingen arbetar kontinuerligt med att utveckla sin kostnadseffektivitet i enlighet med det uppdrag som regeringen gett myndigheten. De olika åtgärder som Arbetsförmedlingen vidtar för att följa och utveckla kostnadseffektiviteten kan enligt kompletteras med analyser av resurseffektiviteten. Det skulle ge ett viktigt bidrag till verksamhetsstyrningen. Den modell som har utvecklat och använt i granskningen har tagits fram att återspegla Arbetsförmedlingens anser därför att modellen kan utgöra ett värdefullt komplement till det arbete som Arbetsförmedlingen gör . Att följa upp resurseffektiviteten bör därmed ingå som en del i myndighetens arbete för att öka kostnadseffektiviteten. 7.1.1Hög effektivitet i genomsnitt men det finns viss förbättringspotential beräkningar visar att ett flertal av arbetsförmedlingskontoren bedriver sin verksamhet resurseffektivt, det vill säga de når högst resultat enligt den modell som används för att mäta resurseffektiviteten. Detta innebär att dessa förmedlingskontor, enligt modellen, inte kan öka mängden prestationer utan att ytterligare resurser tillförs. Av de 185 förmedlingskontor som ingår i analysen var 84 fullt effektiva 2010. Medeltalet för förbättringspotentialen var . Detta innebär att de slutliga prestationerna skulle kunna öka med i genomsnitt utan att mängden resurser förändras. För att exemplifiera resultatet skulle det innebära cirka 17 000 fler individer till arbete för om alla förmedlingskontor var lika effektiva. Motsvarande siffra var knappt 15 000 individer och var siffran knappt 16 000. 7.1.2Förbättringspotentialen tycks huvudsakligen finnas i arbetsförmedlingskontorens inre arbete har undersökt om det finns yttre strukturella faktorer som skiljer sig systematiskt åt mellan effektiva kontor och de kontor som uppvisar en förbättringspotential. Denna analys ger en relativt entydig bild av att det finns få yttre faktorer som samvarierar med om ett arbetsförmedlingskontor är effektivt eller inte. forskning har pekat på att olika arbetssätt, organisering, styrning och ledarskap kan påverka effektiviteten. analys av förmedlingskontorens storlek, det vill säga om kontoren är för stora eller få små, visar att skaleffektiviteten endast förklarar en relativt liten del av den totala förbättringspotentialen. analys visar också att det inte finns någon systematisk skillnad i resurseffektivitet mellan kontor med hög respektive låg personalomsättning. Mot bakgrund av detta drar slutsatsen att en stor del av den beräknade förbättringspotentialen som kunnat observeras kan hänföras till kontorens inre arbetssätt, såsom organisering, styrning och ledarskap. Detta innebär att Arbetsförmedlingen bör ha stor möjlighet att ta tillvara på förbättringspotentialen genom ett internt utvecklingsarbete. därför viktigt att Arbetsförmedlingen i det fortsatta arbetet med att förbättra effektiviteten initierar ett arbete för att finna de inre faktorer som påverkar den beräknade förbättringspotentialen. 7.1.3Effektiviseringsarbetet bör inriktas mot förmedlingskontor med stor förbättringspotential Det är viktigt att framhålla att den förbättringspotential som beräknats inte är jämt fördelad mellan arbetsförmedlingskontoren. Det är också viktigt att understryka att metoden för att beräkna effektiviteten är relativ. att det inte är möjligt att uttala sig om den eventuella förbättringspotential som kan finnas för de kontor som enligt beräkningarna är effektiva. av förmedlingskontoren betraktas i beräkningar som effektiva. Att inleda ett generellt effektiviseringsarbete utan att ta hänsyn till detta faktum kan, enligt mening, leda till att redan effektiva kontor istället blir mindre effektiva. Metoden som används gör det möjligt att identifiera enskilda förmedlingskontors effektivitet. Förbättringsarbetet kan således ske genom jämförelser mellan kontor som är effektiva och de som har en förbättringspotential för att identifiera skillnader i arbetssätt. EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR 7.1.4Arbetsförmedlingens bör förbättra möjligheterna till uppföljning av sin effektivitet Regeringen har i Arbetsförmedlingens instruktion angett att myndigheten ska utforma sin verksamhet på ett effektivt sätt. Regeringen har även i Arbetsförmedlingens regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att analysera sin kostnadseffektivitet. Arbetsförmedlingen har därför initierat ett arbete för att förbättra sin kostnadseffektivitet. Bland annat har detta arbete lett till att Arbetsförmedlingen genomfört en översyn av ekonomistyrningen, principerna för hur ekonomiska resurser fördelas inom myndigheten och hur de följs upp. En förutsättning för att styrning mot ökad kostnadseffektivitet och resurseffektivitet ska få genomslag är att resultatet följs upp fortlöpande. Enligt kan Arbetsförmedlingens arbete med att följa upp sin kostnadseffektivitet bli mer effektivt om en analys av arbetsförmedlingskontorens resurseffektivitet tillförs. Den metod som använt i granskningen har utformats för att passa Den typ av analys som modellen bygger på har också i andra sammanhang visat sig vara ett effektivt sätt att belysa resursutnyttjandet i statlig verksamhet. För att uppföljningen av resursanvändningen ska kunna ske fortlöpande krävs att rätt information finns tillgänglig. i samband med granskningen har inneburit ett omfattande arbete, där i samarbete med Arbetsförmedlingen samkört och tagit fram data från olika register. ska kunna följa upp sin resurseffektivitet, är det viktigt att den typ av information som behövs för detta ändamål samlas in och sammanställs på ett systematiskt sätt på kontorsnivå. analys av resurseffektiviteten visar att det finns en förbättringspotential inom Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet. Det arbete som Arbetsförmedlingen bedriver för att öka kostnadseffektiviteten kan utvecklas genom att tillföra en modell för att mäta resurseffektiviteten. Därigenom kan Arbetsförmedlingen få en bild av vilka arbetsförmedlingskontor som har störst potential att utveckla sin För att detta ska kunna genomföras bör den data som behövs för detta ändamål identifieras, sammanställas samt kvalitetssäkras på ett systematiskt sätt. rekommenderar därför Arbetsförmedlingen att genomföra en analys av orsakerna till effektivitetsskillnaderna mellan förmedlingskontor för att ta tillvara på den potential för effektivitetsförbättring som identifierats vid enskilda kontor utveckla rutiner för systematisk datainsamling som gör det möjligt att följa upp effektiviteten i förmedlingsverksamheten. I myndighetens instruktion betonar regeringen behovet av effektivitet i Arbetsförmedlingens verksamhet. Myndigheten har också i regleringsbrevet ett återkommande uppdrag att fortlöpande analysera och beskriva sin kostnadseffektivitet. Enligt bör regeringen säkerställa att Arbetsförmedlingen följer upp att verksamheten på arbetsförmedlingskontoren bedrivs resurseffektivt. Det innebär att de uppdrag som regeringen har gett Arbetsförmedlingen som gäller kostnadseffektivitet bör kompletteras med ett uppdrag om att följa upp myndighetens resurseffektivitet. rekommenderar därför regeringen att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att som, en del i uppdraget om kostnadseffektivitet, återkommande följa upp och analysera myndighetens resurseffektivitet. EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR , R. och L. Behrenz (1995), En effektivitetsanalys av arbetsförmedlingskontoren i , nr 37, , . , R. och L. Behrenz (2004), An Efficiency Analysis of Swedish Employment Offices, Economics, 18, s. 471482. , R. och L. Behrenz (2005), Efficiency and productivity of employment offices : evidence from , International journal of , 26, s. 196206. , R., L. Behrenz, R. Färe, S. Grosskopf och E. (2010), Swedish employment offices: A new model for evaluating effectivness, , 207, s. 15351544. (2000), Intuition in managers: Are intuitive managers more effective?, , 15(1), s. 4663. (2006), Leadership, personality and effectiveness, Journal of Socio-Economics, 35(6), s. 10781091. Arbetsförmedlingen (2011), Arbetsmarknadsrapport . Arbetsförmedlingen (2012), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2011. , R.D. (1995), The big questions for public management, Review, 55, s. 313324. Bennmarker, H., K. och A. (2007), Vem blir långtidsarbetslös?, Rapport 2007:20, IFAU. Betänkande 2006/07:AU13, Ytterligare reformer inom arbetsmarknadspolitiken. Cavin, E. och F. Stafford (1985), Efficient provision of employment service outputs: A production frontier analysis, , s. 484503. Charnes, A., W. och E. (1978), Measuring the efficiency of decision making units, , 2(6), s. 429444. Emrouznejad, A., B. Parker och G. Tavares (2008), Evaluation of research in efficiency and productivity: A survey and analysis of the first 30 years of scholarly literature in , , 42(3), s. 151157. EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR Fama, E. (1980), Agency problems and the theory of the firm, , 88, s. 288307. Frisch, R. (1965), Theory of Production, , . Färe, R. (1989), Fundamentals of production theory, Springer, . Färe R., S. Grosskopf, B. och P. (1989), Productivity developments in Swedish hospitals: A output index approach, Discussion paper No. Färe R., S. Grosskopf och K. Lovell (1994), Production Frontiers, , . Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Kthiri, W., A. Emrouznejad, Y. Boujelbène och M. Nejib Ourtani, (2011), A framework for performance evaluation of employment offices: a case of , , 4(1), s. 1633. Kthiri, W. och A. Emrouznejad (2010), TFP change in Tunisian public employment offices, Proceedings of the 8th International Conference of . Lag (1996:1059) om statsbudgeten. Mettas, R., V. och D. Whybark (2001), An investigation of the sensitivity of to data errors, Computers & Industrial , 41(2), s. 163171. (2010), Arbetssökande som lämnar Arbetsförmedlingen av okänd orsak, Working Paper 2010:1, Arbetsförmedlingen. 2007/08:1, utgiftsområde 13, Budgetpropositionen . 2006/07:89, Ytterligare reformer inom arbetsmarknadspolitiken, m.m. , J. och A. Vassiliev (2007), An efficiency comparision of regional employment offices operating under different exogenous conditions, Schweizerishe Zeitschrift für Volkswirtschaft und Statistik, 143(1), s. 3148. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Riksrevisonen (2006), Den offentliga arbetsförmedlingen, RiR 2006:22. (2010), Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och modeller för resursfördelning, RiR 2010:1. (2010), Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor, RiR 2010:2. styrelses framställning angående den offentliga arbetsförmedlingen, 2006/07:RRS 15. (1999), The efficiency of public employment services: A nonparametric matching function analysis for , , 20, s. 4970. Simar, L. och P. (2011), Two-Stage : Caveat Emptor, kommande i . (2008), En ny myndighet formas, Arbetsförmedlingen. Torgersen, A., F. Försund, S. Kittelsen (1996), Slack-Adjusted Efficiency Measures and Ranking of Efficient Units, , 7, s. 379398. Torp, H., D. och S. Kittelsen (2000), Evaluering av formidling En effektivitetsanalyse av arbeidskontorenes samlete virksomhet basert på , Institutt for samfunnsforskning og Stiftelsen for samfunnsøkonomisk forskning, 2000:8. Vassiliev, A., G. Luzzi, Y. Flückiger och J. V. (2006), Unemployment and employment offices efficiency: What can be done?, Socio-Economic Planning Sciences, 40, s. 169186. EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport 2011:25 It-stödet i rättskedjan 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 2012:5 Besparingar i försvarets materielförsörjning. 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet 2012:7 Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? EFFEKTIVITETSMÄTNING SOM METOD FÖR ATT JÄMFÖRA ARBETSFÖRMEDLINGSKONTOR har granskat Arbetsförmedlingens effektivitet utifrån de mål som riksdag och regering fastställt. Granskningen har även undersökt hur regeringen styr Arbetsförmedlingens arbete för att åstadkomma en effektiv verksamhet. konstaterar att ett flertal av arbetsförmedlingskontoren bedriver sin verksamhet resurseffektivt och inte kan öka mängden prestationer utan att ytterligare resurser tillförs. Det finns dock arbetsförmedlingskontor med en förbättringspotential. Medeltalet för förbättringspotentialen är . bedömer att Arbetsförmedlingen bör ha stor möjlighet att ta tillvara på förbättringspotentialen genom ett internt utvecklingsarbete. anser även att Arbetsförmedlingen återkommande bör följa upp sin resurseffektivitet som ett komplement till det pågående arbetet med att analysera myndighetens kostnadseffektivitet. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , Sabuni, Adelsohn , , , , , , , , Hatt, Ek, , Regeringen beslutar skrivelse om effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor