prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — Regeringens bedömning: Verket för innovationssystem bör totalt tillföras 2013 och 2014 för forskning som bedöms bidra till utveckling och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom universitet och högskolor, näringsliv och offentlig sektor. Medel bör tillföras med 2013 och 2014. Kostnaderna bör belasta utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Utredningens förslag i betänkandet Svart på vitt om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1): Regeringens bedömning överensstämmer endast delvis med utredningens förslag. Utredningen föreslår att för arbetsliv och socialvetenskap ska fördela medel till behovsmotiverad och praktiknära forskning om jämställdheten i akademin. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 9. Remissinstanserna: Ett antal lärosäten, däribland , , , Kungl. i , och , ställer sig positiva till förslaget i dess helhet. Några remissinstanser, däribland , och kompetensutveckling och , är negativa eller är tveksamma till förslaget i dess helhet. för arbetsliv och socialvetenskap, , och , dramatiska högskola och är positiva till förslaget om att fördela medel för behovsmotiverad och praktiknära forskning. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens mål för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Särskilt jämställdhetspolitikens delmål om en jämn fördelning av makt och inflytande och delmål om ekonomisk jämställdhet har bäring på forsknings- och innovationspolitiken. I grunden är jämställdhet en fråga om rättvisa, men det är även en fråga om kvalitet och om hur vi i dagens kunskapsintensiva samhälle väljer att förvalta våra mänskliga resurser. Jämställda villkor inom universitet och högskola är en strategisk framtidsfråga för ställning som forskningsnation och för att skapa så goda förutsättningar för innovation som möjligt. Jämställda villkor inom offentlig sektor, näringsliv och akademi, handlar både om hur en arbetsorganisation och dess villkor ser ut och hur verksamheten utformas när det gäller mottagaren (t.ex. medborgaren, brukaren, kunden eller studenten). Universitet och högskolor bedriver ett jämställdhetsarbete, men kvaliteten i arbetet och förutsättningarna för att arbeta med dessa frågor varierar mellan olika universitet och högskolor. Utveckling och framsteg inom området genom ökad kunskap från forskning av hög vetenskaplig kvalitet och relevans för verksamheterna är nödvändig för att kunna uppnå jämställdhetspolitikens mål. Förutsättningarna för det praktiska jämställdhetsarbetet ser mycket olika ut när det gäller t.ex. organisation, verksamhetsinnehåll, storlek, kultur, styr- och ledningsprocesser. Det finns behov av forskning inom olika vetenskapliga discipliner som närmare undersöker och prövar under vilka förutsättningar olika metoder och arbetssätt fungerar. Regeringen bedömer att Verket för innovationssystem bör få i uppdrag att i samråd med fördela medel för forskning som är av högsta vetenskapliga kvalitet inom olika vetenskapliga discipliner och som bedöms bidra till utveckling och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom universitet och högskola, näringsliv och offentlig sektor. Regeringen betonar i sammanhanget behovet av en bred vetenskaplig ansats. 2012/13:30 Verket för innovationssystem bör därför totalt tillföras 2013 och 2014 för forskning som är av högsta vetenskapliga kvalitet inom olika vetenskapliga discipliner som bedöms bidra till utveckling och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom universitet och högskolor, näringsliv och offentlig sektor. Medel bör tillföras med 2013 och 2014. Kostnaderna bör belasta utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. 10.8Forskning inom kultur- och kulturarvsområdet I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) bedömde regeringen att skulle använda och för en forskningssatsning på det konstnärliga området och kulturområdet. Av dessa medel avsätts för forskning inom kultur- och kulturarvsområdet. Forskningen inom kultur- och kulturarvsområdet är utpräglat tvärvetenskaplig med anknytning till flera olika forskningsdiscipliner inom främst humaniora och samhällsvetenskap, men anknytning till naturvetenskapliga och tekniska discipliner kan också förekomma. Forskningsområdet öppnar upp för samverkan mellan universitet och högskolor och institutioner inom kultur- och kulturarvssektorn. Forskningen inom området har stor betydelse för kunskapsuppbyggnaden och verksamhetsutvecklingen inom kultur- och kulturarvssektorn. är kultur- och kulturarvsområdet i sig ett fält som är av stort värde för utvecklingen inom många andra samhällsområden. Många viktiga samhällsutmaningar, t.ex. förändringar i klimat och demografi, kräver insatser inom kulturarvsforskning. Kulturen och kulturarvet är också viktiga resurser för att gynna kreativitet i samhälls- och näringslivsutvecklingen, och inom området finns det stora behov av ytterligare forskning och utveckling. Verket för innovationssystem driver tillsammans med bl.a. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ett nationellt säkerhetsforskningsprogram som förstärktes genom den strategiska satsningen på forskning inom säkerhet och krisberedskap som beskrevs i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). Utökad forskning inom området har bedömts ge bättre underlag för att göra riskbedömningar, prioritera åtgärder, utveckla åtgärdsplaner och trygga samhället inför en förändrad risknivå. Det är avgörande för tillväxt och välfärd att forskningsbaserad kunskap kommer samhället till nytta, bl.a. genom att den ger upphov till innovationer som möter behov och efterfrågan i samhället. Nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap är av värde för såväl privata som offentliga verksamheter. Innovationer stärker det svenska näringslivets konkurrenskraft och kan göra det möjligt att finna lösningar på de globala samhällsutmaningarna. Vidare bidrar nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap till utveckling av och effektivitet i offentligt finansierade verksamheter. Genom ett ökat samarbete mellan universitet och högskolor, myndigheter, näringsliv, forskningsfinansiärer och det övriga samhället kan effektiviteten i detta nyttiggörande förbättras. I detta kapitel beskrivs ett antal reformer och åtgärder som syftar till att skapa bättre förutsättningar för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och kunskapsintensiv innovation. Dessutom redovisas strategiska innovationsområden och ett antal viktiga forskningsområden för näringsliv och samhälle i avsnitt 7, 8 och 9. 11.1Förnyelse av näringslivet i Världsekonomin genomgår en snabb omvandling. Stora marknader växer fram i , , , och många , som levnadsstandarden ökar och samhällena genomgår en snabb urbanisering. Omvandlingen skapar ett ökat tryck på jordens samlade resurser, och behovet av mer hållbar produktion och konsumtion ökar. Dessa samhällsutmaningar är globala och måste bemötas. Utvecklingen innebär ökade globala affärsmöjligheter, bl.a. genom en ökad rörlighet av arbetskraft och kapital inom och mellan länder. För att ta tillvara globala tillväxtmöjligheter och bidra till en grön ekonomi och ett hållbart samhälle är det angeläget att företag i fortsätter att utveckla kunskap och kompetens samt att stärka sin förmåga att ta fram världsledande erbjudanden bestående av unika kombinationer av teknik och tjänsteinnehåll. När marknader och dess värdekedjor, dvs. de samlade värdeskapande aktiviteterna i en produktionsprocess, omformas, kan ett diversifierat näringsliv öka förmågan till omställning i ekonomin. Den forskning och utveckling som bedrivs inom ett företag, eller i samverkan med externa parter, är en viktig del av ett systematiskt innovationsarbete. Ett sådant kan även innefatta design, utveckling av kompetens och arbetsorganisation, test- och demonstrationsverksamhet, deltagande i utveckling av standarder, patent eller andra immateriella rättigheter. stora globala företag är motorer för innovations- och konkurrenskraftsutveckling i det svenska samhället. blir innovationsförmågan och konkurrenskraften hos små och medelstora företag allt viktigare för sysselsättning och förnyelse av det svenska näringslivet. Nära två tredjedelar av sysselsättningen i näringslivet finns i små och medelstora företag. arbetstillfällen är dessutom snabbare i små och medelstora företag jämfört med de stora företagen. Små och medelstora företag får en allt större betydelse som förändringsagenter, som viktiga kanaler för kommersialisering av ny kunskap och teknik och inte minst som källor till nya växande företag. Att stimulera systematiskt innovationsarbete i många små och medelstora företag är därför viktigt. migration och utveckling har i sitt slutbetänkande Cirkulär migration och utveckling förslag och framåtblick (SOU 2011:28) framhållit att företag som har etablerats och drivs av personer med utländsk bakgrund i är en viktig resurs för att utveckla internationella nätverk, t.ex. med tillväxtländer i , Genom att stimulera entreprenörsandan bland personer som migrerat till kan dessa också bidra till utvecklingen i sina ursprungsländer, vilket också är i linje med regeringens politik för global utveckling (skr. 2007/08:89, bet. 2007/08:UU5, 2007/08:252). Även om små och medelstora företag har olika behov av innovation och förnyelse är det oroande att de uppvisar en negativ utveckling när det gäller investeringar i forskning och utveckling. Verket för innovationssystem visar att mindre företag har svårt att hitta kapital, kompetens och samarbetsparter i forskningssystemet, vilket försvårar att innovativa lösningar utvecklas i mindre företag och att dessa leder till tillväxtfrämjande investeringar. För företag med små eller inga egna resurser för systematiskt innovationsarbete är offentligt finansierade resurser som forskning och utveckling, spetskompetens och specialiserad utrustning, test- och demonstrationsmiljöer vid universitet och högskolor samt industri- forskningsinstitut särskilt viktiga. Många små och medelstora företag har dock svårigheter att orientera sig i detta utbud och finna lämpliga former för offentligt stöd som är anpassade till företagens behov och situation. Detta gäller företag i många branscher och i alla delar av landet. mindre företag har även en snäv uppfattning om vad innovation kan vara och saknar erfarenheter av samverkan med universitet och högskolor behöver därför utvecklas för att nå fram även till dessa företag. Studier av effekter av investeringar i forskning och utveckling på produktivitet och tillväxt visar att intern kompetens och satsningar på forskning och utveckling i företag, oavsett storlek, underlättar för företagen att ta till sig kunskap som utvecklats externt. från företagens sida för att öka mottagligheten för forskning och utveckling kan vara anställning av kvalificerad kompetens, liksom nätverksbyggande med andra företag med liknande behov. samarbetar organiserat i affärsdrivna nätverk på lokal och regional nivå växer dessutom ofta snabbare och blir mer konkurrenskraftiga än företag som står utanför sådana nätverk. Trots den stora potentialen är det fortfarande en liten andel av de små och medelstora företagen i som samverkar i nätverk. Undersökningar visar också att deras För att svenska små och medelstora företag ska kunna konkurrera i dagens globala kunskapsekonomi krävs det att potentiella exportmarknaderna och i innovationsmiljöerna i exempelvis Prop. 2012/13:30 och . Undersökningar från visar att små och medelstora företag som verkar internationellt har en högre tillväxt än övriga företag. Små och medelstora företag behöver därför tänka internationellt redan när företagen utvecklar nya produkter eller tjänster. upplevs avstånd, språk och kultur, immaterialrättssystem samt brist på information och kontakter ofta som hinder för mindre företag. Offentliga insatser genom bl.a. bidrar till att överbrygga sådana svårigheter. Industriforskningsinstituten stödjer näringslivets behov av innovation och de verkar i gränslandet mellan universitetens och högskolornas forskning och näringslivets utveckling. Industriforskningsinstituten vidareutvecklar kunskap och kompetens som bidrar till att skapa värde för näringsliv och samhälle i form av innovation. För stora delar av det svenska näringslivet, inte minst små och medelstora företag, kan instituten spela en viktig roll som forsknings- och utvecklingsresurs för att få tillgång till och snabbt kunna ta till sig ny kunskap och teknik från forskningsbaserad kunskap i eller internationellt och omsätta denna i nya lösningar och affärsmodeller. Med anledning av regeringens förra forsknings- och innovationsproposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) beslutades att statens ägarintressen i industriforskningsinstituten skulle samordnas och utvecklas samt att institutssektorn som helhet skulle stärkas och förnyas. Därefter bildades det helägda statliga bolaget (), baserat på det tidigare helägda statliga bolaget . skulle vara ett ägarbolag utan operativa institutsuppgifter men med utökade uppgifter och förstärkt och tydligare mandat. Det övergripande målet för industriforskningsinstituten under (RISE-instituten) är att de ska vara internationellt konkurrenskraftiga och verka för hållbar tillväxt i genom att stärka näringslivets konkurrenskraft och förnyelse. Uppgiften för är att företräda staten som ägare i RISE-instituten och skapa förutsättningar för att utveckla dessa i linje med det övergripande målet. utgör RISE-instituten två tredjedelar av den svenska institutssektorn. Andra större institut som inte ingår i RISE-instituten är bl.a. , , IVL samt Skogforsk. Den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation innebar vidare en kraftfull satsning på långsiktig kunskapsuppbyggnad. Den stora utmaningen är att maximera nyttan av satsningen för att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft och finna lösningar på de globala samhällsutmaningarna. En fortsatt stärkt och växande institutssektor bidrar till att höja näringslivets och inte minst små och medelstora företags innovationsförmåga, som i sin tur kan omsättas i hållbar tillväxt, effektivare offentlig verksamhet och ökad sysselsättning. institutssektor kan också bidra till det långsiktiga arbetet med regionala strategier som avser starka innovationsmiljöer. verksamhet och samarbete sinsemellan genererar dessutom tvärsektoriella och branschöverskridande samarbeten som är viktiga för att främja innovationer som uppstår när beprövad teknik används inom RISE-instituten har visat sig framgångsrika i att lyfta innovations- förmågan och kunskapsintensiteten i små och medelstora företag genom att snabbt ta till sig ny kunskap från forskning och omsätta den i nya lösningar och affärsmodeller. RISE-instituten har fler än 15 000 små och medelstora företag som kunder. Av den totala omsättningen 2011 kan , motsvarande av de totala intäkterna, härledas till små och medelstora företag. etablerades i samverkan med Verket för innovationssystem ett särskilt supportkontor för att främja små och medelstora företags deltagande i EU:s sjunde ramprogram. RISE-instituten har även tagit en rad andra initiativ för att lyfta innovationsförmågan i små och Vid RISE-instituten finns det totalt fler än 50 test- och demonstrationsmiljöer där nya produkter, processer och tjänster kan testas under realistiska förhållanden i full skala innan de introduceras på Sammantaget talar detta för att RISE-instituten kan ta en än mer aktiv roll i att stödja små och medelstora företag i deras innovationsarbete. ökat samarbete med andra relevanta aktörer, exempelvis AB och (se avsnitt 11.4.2), är önskvärt för att kunna slussa uppdragsgivarna vidare i innovationssystemet och därmed En viktig faktor i detta arbete är strategisk kompetens inom immaterialrätt och hantering av immaterialrättsliga De immaterialrättsliga frågorna är intimt förknippade med innovation samt forskning och utveckling, och RISE-instituten har redan en betydande kompetens inom området. stärka denna kompetens kan RISE-instituten erbjuda ett professionellt stöd till företagen och därmed öka deras förmåga att använda sina immaterialrättsliga tillgångar affärsstrategiskt. Nära samverkan med universitet och högskolor är av stor betydelse för att RISE-instituten ska kunna bidra till att främja innovationer och nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap. Det är därför angeläget att RISE-institutens samverkan med universitet och högskolor ytterligare fördjupas och att RISE-institutens roller sinsemellan utvecklas och I forskningssamverkan mellan universitet och högskolor och industriforskningsinstituten utvecklas en hög vetenskaplig kvalitet. ger samverkan ett inflöde av kunskap till universiteten och högskolorna om näringslivets och offentliga aktörers behov. RISE-instituten deltar i 13 av de strategiska forskningsområden som identifierades i den förra forskningspropositionen Ett lyft för forskning Utöver dessa ingår instituten i ett stort antal centrumbildningar tillsammans med universitet och högskolor, Prop. 2012/13:30 exempelvis VinnExcellens-centra och Berzeliicentra. De strategiska kompetensmedlen, som fördelar till de olika instituten inom , ska delvis användas för samverkan med universitet och högskolor. eller av de strategiska kompetensmedlen användes för detta ändamål 2011. Enligt undersökningar från Verket för innovationssystem är RISE- instituten sammantaget den sjunde största svenska forskningsaktören inom EU:s sjunde ramprogram och hamnar på 76:e plats totalt. De fyra största mottagarna av medel ur EU:s ramprogram är tyska och franska industriforskningsinstitut. RISE-instituten omsatte 2011, varav av intäkterna utgjorde strategiska kompetensmedel. RISE-institutens totala omsättning ökade . Den näringslivsrelaterade omsättningen ökar mest och dess andel av den totala omsättningen uppgick till 2011. Utöver dessa direkta intäkter satsade näringslivet ytterligare 2011 i form av naturainsatser i institutens forsknings- och utvecklingsprojekt. Regeringens bedömning: Anslaget för institutens strategiska kompetensmedel m.m. till bör öka med totalt 20132016 för industriforskningsinstitutens strategiska kompetensutveckling. Anslaget bör öka med 2013, med ytterligare 2014, med ytterligare 2015 och med ytterligare 2016. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Skälen för regeringens bedömning: Genom de satsningar som regeringen presenterade i den förra forsknings- och innovationspolitiska propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) är institutssektorn mer sammanhållen än tidigare, och uppdragen från näringslivet ökar kraftigt till följd av den stärkta finansieringen. Den pågående reformen som initierades i den nämnda propositionen har resulterat i en mer sammanhållen och stadigt växande institutssektor, men regeringen bedömer att det finns ytterligare potential för närmare samverkan och ökad konsolidering. För att vidmakthålla och förstärka RISE-institutens internationella konkurrenskraft behöver de löpande utveckla ny kompetens och bygga upp kritisk massa inom nya Tekniska högskolans rapport ny institutssektor en analys av industriforskningsinstitutens villkor och framtid ur ett närings- och innovationspolitiskt perspektiv (N2006/4962/FIN) förordas att institutens strategiska kompetensmedel bör motsvara av institutens omsättning. kompetensmedel uppgick till 2011 och andelen har sjunkit på senare år till följd av den goda tillväxten i näringslivsintäkter. bakgrund av detta anser regeringen att anslaget för institutens strategiska 2012/13:30 kompetensmedel m.m. till () bör öka. fortsatt verka för en sammanhållen svensk institutssektor som även inkluderar institut som står utanför , och verka för ett ökat branschövergripande samarbete mellan instituten under , och verka för att effektivisera RISE-institutens legala och organisatoriska struktur för att på bästa sätt stärka kunderbjudandet, och fortsatt verka för att stärka som varumärke så att det blir tydligare för kunden och samhället i övrigt att de ingående instituten är en del av . bör verka för att RISE-instituten: fördjupar samverkan med universitet och högskolor samt näringsliv och offentlig sektor på nationell och regional nivå i syfte att underlätta näringslivets och lärosätenas tillgång till kompetens och kunskap, tillsammans med näringsliv, universitet och högskolor, Verket för innovationssystem och andra aktörer samverkar inom strategiska innovationsområden (SIO), för att möta de globala samhällsutmaningarna och stärka näringslivets konkurrenskraft, ger ökat stöd till små och medelstora företag i innovations- och internationaliseringsprocesser, stärker sin kompetens inom immaterialrätt och hantering av immateriella tillgångar för att erbjuda ett professionellt stöd till företag och därmed öka deras förmåga att använda immateriella tillgångar som en del av sina affärsstrategier, stödjer nyttiggörandet av tjänsteforskning, ökar såväl de egna institutens som företagens, särskilt små och medelstora företags, förmåga att medverka i, och dra nytta av, internationella forskningssamarbeten och EU:s kommande forskningsprogram samt aktivt deltar i samverkansplattformar inom EIT (för innovation och teknik), och vidareutvecklar kriterierna för fördelning av strategiska kompetensmedel. De strategiska kompetensmedlen bör fördelas av och baseras på enhetliga principer för samtliga institut som ägs direkt eller indirekt av . I holdingbolagets uppdrag ingår att, tillsammans med industriforskningsinstituten inom (RISE-instituten), ta fram gemensamma strategier för institutsstrukturens utveckling, fördela och använda eventuella omstruktureringsmedel, ta fram och löpande utveckla kriterier för fördelning av institutens strategiska kompetensmedel och fördela sådana medel. Enligt regeringens förra forsknings- och innovationsproposition ska fördelningen i huvudsak utgå från institutens omsättning och då särskilt den näringslivsrelaterade omsättningen. I propositionen lyfts också fram att medlen ska användas för att främja institutens samarbete med små och medelstora företag samt samverkan med universitet och högskolor. har de strategiska kompetensmedlen fördelats. Fördelningen har baserats på RISE-institutens intäkter tagna i konkurrens. Denna fördelningsprincip har fungerat väl. För perioden 20132016 bör en fortsatt utveckling av fördelningssystemet genomföras av . En sådan utveckling bör ske i samråd med instituten och näringslivet, men även med forskningsfinansiärer. Även fördelningssystemens utformning i de viktigaste konkurrentländerna bör beaktas. Utgångspunkten för fördelningssystemet bör även framöver vara att främja en hög samverkan med näringsliv och universitet och högskolor samt insatser som ger stöd till små och medelstora företag. Ett vidareutvecklat fördelningssystem bör dock också ta hänsyn till andra kvalitetsfrågor och hur de strategiska kompetensutvecklingsmedlen kan användas för att främja kunskapsuppbyggnad. I detta sammanhang kan exempelvis andelen offentliga medel för forskning och utveckling vunna i konkurrens utnyttjas som en indikator. Ett grundläggande villkor för att få ta del av medlen bör fortsättningsvis vara att det tydligt framgår av de enskilda institutens externa kommunikation och information att institutet är ett . Sammantaget är det viktigt att fördelningssystemet främjar regeringens mål för verksamheten. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser bör få i uppdrag efter samråd med och i samråd med Verket för innovationssystem utveckla en metod för effektutvärdering av de strategiska kompetensmedlen. Effektutvärderingssystemet ska möjliggöra att det går att värdera och följa hur institutens satsningar av strategiska kompetensmedel långsiktigt bidrar till hållbar tillväxt i och stärkt konkurrenskraft och förnyelse i näringslivet.