prop · H0031d30 · 2012-09-20 00:00:00 — med kompetensanalyser, med fokus på be- demoanläggningar och referensobjekt, såväl som åtgärder riktade mot efterfrågesidan är betydel- I slutrapporten som kom in från myndighets- I rapporten framgår även områden som bör analyseras ytterligare och det gäller bl.a. an- (Arbetsmarknads-, Närings- och Utbildnings- svars- och rollfördelningen mellan nationella och departementen) presenteras förslag som syftar till att stärka samverkan mellan både nationella myndigheter samt mellan nationella myndigheter och regionala aktörer inom kompetensförsörjningsområdet. Tillväxtanalys har i regleringsbrev fått i uppdrag att analysera arbetskrafts- och kompetensförsörjningen nationellt och regionalt. Tillväxtanalys ska bl.a. analysera hur de regionala kompetensplattformarna uppfyller sitt syfte samt ge förslag på förbättringar till form och innehåll . Uppdraget ska slutredovisas till () . Städers betydelse för hållbar regional tillväxt Som en del i regeringens arbete med att utveckla stadsdimensionen inom den regionala tillväxtpolitiken fick bl.a. Tillväxtanalys i regleringsbrevet i uppdrag att analysera hur olika typer av städer på bästa sätt kan bidra till landets hållbara tillväxt. Tillväxtanalys har redovisat uppdraget till () (Tillväxtanalys 2011:09 Stadspolitik i andra länder och Tillväxtanalys 2011:08 Städer och deras tillväxtförutsättningar). Enligt tillväxtanalys spelar städer en betydelsefull roll för landets utveckling och ekonomiska tillväxt. har städer varierande förutsättningar för ekonomisk tillväxt beroende på bl.a. geografisk och befolkningsmässig storlek samt näringslivsstruktur. Exempelvis har större och tätare städer generellt en högre arbetsproduktivitet än mindre och glesare städer. För de små och medelstora städerna är variationen i arbetsproduktivitet stor, vilket innebär att även en del av dessa städer återfinns bland städerna med högst arbetsproduktivitet. Såväl Tillväxtanalys som (Territorial Reviews ) pekar på att ekonomisk tillväxt i städer har en gynnsam effekt på deras omgivningar. Städer av olika storlek har därför en betydelsefull roll att fylla som tillväxtmotorer för sitt regionala omland. Det finns enligt Tillväxtanalys ett ömsesidigt beroendeförhållande mellan städer och landsbygd, där stad och land spelar olika roller för den regionala utvecklingen. Medan städer utgör centrum för exempelvis arbetsliv och service, fyller den omgivande landsbygden bl.a. en funktion som producent av råvaror och förnyelsebar energi. En hållbar regional och nationell tillväxt 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 handlar därför enligt Tillväxtanalys om att främja och ta vara på koncentrationsfördelarna i såväl storstäder som små och medelstora städer samt att städer och omgivande landsbygd identifierar och utvecklar sina komparativa fördelar. Utveckling av kulturella och kreativa näringar Regeringens handlingsplan för kulturella och kreativa näringar (KKN), som beslutades , syftar bl.a. till att bygga ett långsiktigt hållbart system för utvecklingen av dessa näringar. Inblandade regionala och nationella aktörer kan gemensamt bidra med relevanta insatser som förbättrar förutsättningarna för kulturskapare och entreprenörer samt ökar samverkan med näringslivet. Ett av resultaten är att samtliga län 2011 har strategier för hur de ska arbeta med kultur- och näringslivsutveckling i respektive region. Totalt har 21 projekt, ett i varje län, startats med bidrag från handlingsplanen. Vidare har nya samarbetsformer utvecklats mellan olika näringar inom de kulturella och kreativa näringarna. Insatser inom handlingsplanen har också bidragit till att ett nätverk för kunskapsutbyte och lärande mellan länen har bildats. Handlingsplan för en jämställd regional tillväxt 20122014 har, enligt uppdrag från regeringen , till () inkommit med en rapport om förekomsten av ett jämställdhetsperspektiv i det regionala tillväxtarbetet. konstaterar i rapporten bl.a. att arbetet med jämställdhetsintegrering på den regionala nivån har tappat fart och att det återstår mycket arbete för att jämställdhet ska vara integrerat i det regionala tillväxtarbetet. redovisade, som nämnts ovan, de som är ansvariga för det regionala tillväxtarbetet uppdraget till () om länens prioriteringar avseende det framtida regionala tillväxtarbetet. Av länens redovisningar framgår att enbart en mindre del av länen lyfter fram jämställdhetsfrågorna som ett prioriterat område. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Mot bakgrund av bl.a. ovanstående beslutade regeringen om en handlingsplan för en jämställd regional tillväxt som ska gälla . Syftet med handlingsplanen är att bidra till en jämställd regional tillväxt. Handlingsplanen innehåller därför regeringens åtgärder för att skapa bättre förutsättningar att arbeta med jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet. Sambanden mellan jämställdhet och tillväxt belyses i handlingsplanen. Målgruppen är främst aktörer som arbetar med tillväxtfrågor regionalt och lokalt. Nedan följer ett antal exempel på åtgärder i handlingsplanen som regeringen har fattat beslut om: Uppdrag till länen att ta fram och genomföra regionala handlingsplaner för att jämställdhetsintegrera tillväxtarbetet i respektive län 20122014. Uppdrag till att utgöra ett nationellt stöd till länens arbete genom utbildning, erfarenhetsutbyte och goda exempel. Uppdrag till att tillsammans med länen komma med förslag på hur fördelningen av företagsstöd kan bli mer jäm- Ett utvecklingsarbete har dessutom inletts mot bakgrund av en kartläggning som visar att det finns behov av förbättrad regional statistik fördelat på kvinnor och män. Ökat fokus på lärande Organisationer med ansvar för det regionala tillväxtarbetet i samtliga län har enligt uppdrag från regeringen upprättat en plan för uppföljning, utvärdering, analys och lärande (lärandeplan) av det regionala tillväxtarbetet i länet. Tillväxtanalys har i regleringsbrev fått i uppdrag att lämna förslag till hur lärandet inom den regionala tillväxtpolitiken kan utvecklas. Myndigheten ska bl.a. analysera hur länens lärandeplaner och följeforskningen inom strukturfondsprogrammen kan utvecklas. Uppdraget ska redovisas i en slutrapport till () . Program och verktyg för hållbar regional tillväxt Medel för regional projektverksamhet har beviljats av länsstyrelser, samverkansorgan och av regionala självstyrelseorgan.9 Samtliga insatser som inkluderas i redovisningen av regional projektverksamhet är finansierade av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Insatserna är ofta medfinansierade av anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013. Den regionala projektverksamheten är dessutom medfinansierad av olika aktörer, bl.a. statliga myndigheter, samverkansorgan, landsting, kommuner och privata aktörer. uppgick totalt beslutade regionala projektmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, till . I diagram 2.3 redovisas verksamhetens fördelning på prioriteringarna i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. I tabell 2.6 redovisas hur verksamheten har fördelats på respektive län och den nationella strategins prioriteringar. Området innovation och förnyelse har varit prioriterat. Fördelningen mellan den nationella strategins prioriteringsområden var följande: -Innovation och förnyelse, dvs. Innovativa miljöer och Entreprenörskap: , . -Tillgänglighet, dvs. Regionförstoring och Ett utvecklat informationssamhälle: , . Strategiskt gränsöverskridande samarbete: -Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud: , 70 miljoner kronor.10 -I posten övrigt som uppgick till , , finns framför allt insatser som beslutsfattarna har haft svårt att applicera på någon av prioriteringarna samt till uppföljning och utvärdering. 9Se från rapporten av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet, (rapport 0140). 10Insatser inom dessa områden sker till stor del inom ramen för det nationella strukturfondsprogrammet, Europeiska socialfonden. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Diagram 2.3 Beslutade regionala projektmedel 2011 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, fördelat på nationella strategins prioriteringar, i tusental kronor och procent Tabell 2.6 Beslutade regionala projektmedel 2011 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på respektive län och den nationella strategins prioriteringar (avrundade belopp) 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 De nationella prioriteringarna utgör en grov uppdelning av beslutade insatser när det gäller regionala projektmedel som finansierats genom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. För att ur ett nationellt perspektiv och på ett mer finfördelat sätt kunna följa upp vad beviljade projektmedel används till har 12 ämnesområden och 51 underliggande ämneskategorier definierats. Dessa ämnesområden samt några av ämneskategorierna redovisas i tabell 2.7. Den totala omfattningen är emellertid högre än angivna belopp eftersom insatserna medfinansieras av olika aktörer. Tabell 2.7 Beslutade regionala projektmedel 2011 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, sorterat efter nationella ämnesområden och ämneskategorier Nationella ämnesområden/ämneskategorier Innovation, varav: Främjande av samarbete, kunskapsutveckling Utveckling av förutsättningar för innovation1 Främjande av miljövänliga tjänster, varor och produktionsprocesser i små och medelstora före- Stöd till FoU i små och medelstora företag Investeringar i företag som är direkt kopplade till Övriga aktiviteter som bidrar till att främja inno- Entreprenörskap, varav: Insatser för att underlätta start av företag Insatser för utveckling av existerande företag Insatser för ökat internationellt affärsutbyte och stärkta positioner på utländska marknader Kapitalförsörjningsinsatser för små och medel- Information och rådgivning till små och medel- Kompetensutvecklingsinsatser för små och Övriga åtgärder för att stimulera entreprenör- Service i gles- och landsbygder utbildnings- och kompetensutvecklingsinsatser. samverkanslösningar mellan olika transportslag. 4Insatser som inte passar in i ovanstående delområden. I diagram 2.4 redovisas den totala volymen av beslutade medel till regional projektverksamhet per anslag eller medfinansiär. uppgick den till . Av finansieringen kommer bl.a. -, , från statliga medel, dvs. anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder och staten övrigt.11 -, , från EU-medel.12 -, , från kommuner, landsting, samverkans organ och regionala självstyrelseorgan. -7,, , från privat finansiering. -1,, , från övrig finansiering, bl.a. utländska finansiärer inom EU:s territoriella samarbetsprogram. 11Staten övrig innefattar länsstyrelser, myndigheter och andra statligt finansierade organ som stiftelser och statliga bolag. De största finansiärerna inom övrig statlig medfinansiering var 2011 Universitet och Högskolor, , , och . 12Med EU-medel avses främst medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013, program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet, Europeiska socialfonden perioden 20072013 och landsbygdsprogrammet 20072013. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Diagram 2.4 Total finansiering av regional projektverksamhet 2011 per anslag/medfinansiär, i tusental kronor och procent EU:s strukturfondsprogram perioden 20072013 För programperioden 20072013 har tilldelats medel från EU:s två strukturfonder: Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF) (se utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). Medlen från ERUF fördelas till ett antal program inom de två målen Regional konkurrenskraft och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete. Strukturfondsprogrammen för dessa två mål täcker geografiskt hela . Regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning De åtta regionala strukturfondsprogrammen omfattar perioden 20072013 ca . EU-medlen beräknas medfinansieras med nationella offentliga medel om ca . Enligt en indikativ uppskattning kommer näringslivets medfinansiering att uppgå till ca . Den totala omslutningen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen beräknas därmed uppgå till ca (EU-medel, svenska offentliga medel samt privat medfinansiering). har det beslutats om medel i de åtta regionala strukturfondsprogrammen på ca i EU-medel och på ca i nationell medfinansiering. Den beslutade privata medfinansieringen uppgår till ca . uppgår utbetalningarna till ca , vilket motsvarar av totala EU-medel. Utbetalningarna av nationell offentlig medfinansiering uppgår till ca och motsvarande siffra för de privata medlen är . De mest prioriterade och ekonomiskt största områdena i de regionala strukturfondsprogrammen framgår av tabell 2.8. Totalt har ca beslutats inom områdena forskning och utveckling, innovation samt entreprenörskap. Även transportområdet har varit prioriterat. Tabell 2.8 Fördelning beslutade EU-medel mellan de mest prioriterade områdena i de regionala strukturfondsprogrammen 20072013 Miljoner kronor (avrundade belopp) Forskning och utveckling, innova- Förnybar energi och energieffekti- Regional attraktivitet och turism 1 FoU, innovation och entreprenörskap avser antingen mer generella insatser eller områden som inte finns angivna i tabellen och därför inte kan hänföras till övriga prioriterade sakområden. I tabell 2.9 redovisas de beslutade medlen inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen fördelat på nationella strategins prioriterade områden. Tabell 2.9 Fördelning beslutade medel på vissa av den nationella strategins prioriterade områden i de regionala strukturfondsprogrammen 20072013 t.o.m. 20111 Miljoner kronor (avrundade belopp) else, varav: Tillgänglighet, varav: 1Det prioriterade området kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud finansieras i huvudsak inom det nationella strukturfondsprogrammet (ESF). Se tabell 2.12 avseende det prioriterade området strategiskt gränsöverskridande samarbete. En liten del av de regionala strukturfondsprogrammens medel, ca hänförs till det prioriterade området strategiskt gränsöverskridande samarbete. 2I dessa belopp ingår bl.a. medfinansieringen från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Insatser för ökat utbudet av riskvilligt kapital inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen Inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen har det för åren 20092014 avsatts EU-medel till insatser som syftar till att öka det regionala utbudet av riskvilligt kapital till nya och växande små- och medelstora företag. Totalt avses ca satsas i företag, varav ca från de åtta regionala strukturfondsprogrammen, ca från nationella offentliga aktörer och ca från privata aktörer. Kapitalet har främst gått till marknads-, produkt- och kompetensutveckling inom företagen. Möjligheten att besluta om medel till projekt för att förbättra kapitalförsörjningen för företag är ett led i att ge finansiering i andra former än bidrag, såsom lån, garantier och riskkapital. har nästan 1 900 förfrågningar om finansiering inkommit till riskkapitalprojekten och ca 140 investeringar för ca har genomförts. Därmed är av EU-medlen investerade. Uppgiften för riskkapitalprojekten är huvudsakligen att lägga grunden för en struktur av investerare 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 regionalt som är villiga att satsa i nya växande företag. De största medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen De 20 största nationella offentliga medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen står för ca av den totala medfinansieringen på ca (se tabell 2.10). Störst medfinansiär är som via sitt dotterbolag tillsammans med Norrlandsfonden, Sjätte den och ingår som förvaltare/projektägare till de 12 riskkapitalprojekten. , Länsstyrelserna i och samt samverkansorganet i och Västra är också stora medfinansiärer från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. är tillsammans med ett antal universitet stora medfinansiärer inom projekt som främjar forskning och utveckling samt innovation. Tabell 2.10 De 20 största medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning, beslutade medel Verket för innovationssystem () 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Mål och resultat inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen Insatserna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen förväntas enligt programdokumenten bidra till totalt 33 450 nya arbetstillfällen och 18 200 nya företag. Vidare förväntas 22 490 företag delta i insatserna. Målsättningen är att nära hälften av dessa arbetstillfällen och nya/deltagande företag ska tillfalla respektive ägas av kvinnor och den andra hälften av män när programperioden summeras. De redovisade resultaten av dessa är att de åtta regionala strukturfondsprogrammen har bidragit till ca 11 550 nya arbetstillfällen för kvinnor och ca 15 820 för män. De har även bidragit till ca 11 430 nya företag, ca 4 920 för kvinnor och ca 5 850 för män. Vidare har ca 35 720 företag deltagit i insatserna. Uppgifterna baseras på rapporter från projekten. gjorda utvärderingar visar dock att rapporterade resultat innehåller överskattningar. deltar i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Sex av dessa är gränsregionala program: Nord, Atlantica, SverigeNorge, ÖresundKattegatt , Central Baltic och South Baltic. Den totala summan EU-medel inom dessa program uppgår till ca för perioden 20072013. Av dessa är det endast (i EU-medel) som betalas ut från statens budget. deltar i tre transnationella program: , och . Den totala summan EU-medel för dessa program uppgår till ca perioden 20072013. Insatserna inom de gränsregionala och transnationella programmen ska bidra till ökad gränsöverskridande samverkan för att bl.a. stärka innovativa miljöer och främja nätverk och samverkan i näringslivet. Vidare förväntas programmen bidra till gränsöverskridande samverkanslösningar för att öka tillgången till samhällsservice, ökad tillgänglighet samt fördjupat samarbete kring miljöproblematiken i och . har beslut fattats om medel i de nio gränsregionala och transnationella programmen om ca i EU- medel vilket motsvarar av de totala medlen. uppgår utbetalningarna till ca , vilket motsvarar av de totala EU-medlen. I de gränsregionala och transnationella programmen som deltar i har totalt 890 projekt beviljats medel. I dessa projekt deltar partners från i 725 projekt. Av dessa projekt bedöms av projekten bidra till den nationella strategins prioriteringar (se tabell 2.11). Av tabellen framgår vidare att riktlinjen främja fördjupat samarbete över nationsgränser för ett hållbart och innovativt nyttjande och utveckling av naturresurser, kultur och kulturarv är den mest förekommande verksamheten i programmen. deltar även i programmet Kolarctic, som finansieras inom ramen för EU:s samarbete över sina externa gränser, ENPI (European Neighbourhood and ). Programmet syftar till att stärka samarbetet mellan och nordvästra . I omfattas och i viss mån av programmet. har beslut fattats om , vilket motsvarar av EU-ramen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.11 De territoriella programmens bidrag till nationella strategin, antal projekt per riktlinje, Minimera gränshinder för gränspendlare och näringsliv med gränsöverskridande verk- Främja gränsöverskridande nätverk mellan företag Utveckla gränsöverskridande samverkanslösningar för att öka tillgången till viktiga Främja fördjupat samarbete över nationsgränserna för att stärka innovativa miljöer Bidra till att förbättra kommunikationer mellan de nordiska storstadsregionerna Främja satsningar på sjömotorvägar över för att effektivisera transporterna inom EU och stärka perifera regioners tillgänglighet Främja fördjupat samarbete över nationsgränser för ett hållbart och innovativt nytt- jande och utveckling av naturresurser, kultur och kulturarv Främja fördjupat samarbete kring miljöproblematiken i och utvärderas strukturfondsprogrammen kontinuerligt. Ett av syftena med utvärderingarna är att skapa förutsättningar för ett kontinuerligt lärande genom att erfarenheter och kunskaper förmedlas och sprids till de aktörer som deltar i genomförandet av programmen. Utvärderingsinsatser genomförs på både program- och projektnivå. Nedan sammanfattas resultaten t.o.m. . Utvärdering av de åtta regionala strukturfondsprogrammen perioden 20072013 En övergripande slutsats är att de åtta regionala strukturfondsprogrammen fungerar väl och drivs i linje med intentionerna. Enligt följeforskarna har flertalet av programmens projekt en långsiktig potential. Den högre professionaliteten och kraven på nyskapande och långsiktighet gör att projekten i högre utsträckning än under tidigare programperioder är mer resultatfokuserade och tydligare kopplade till de unika regionala förutsättningarna. Resultaten är till viss del osäkra, dels för att endast en mindre del av projekten är avslutade, , dels för att många resultat kommer långt efter att projekten har avslutats. Företagens deltagande är mycket högt jämfört med målen för programmen och har antalet deltagande företag varit ca 35 000. I en särskild studie om näringslivets medverkan dras slutsatsen att programmen har ett starkt företagarfokus. Inom det största insatsområdet, Innovation och näringslivsutveckling, har t.ex. sju av tio projekt företag som en primär målgrupp. I studien lyfts även vikten av att näringslivet i ökat utsträckning är med i initieringen av projekt för att säkerställa att det finns en efterfrågan eller ett behov hos företagen för insatserna som genomförs. Programmens insatser har bidraget till bl.a. produkt- och tjänsteutveckling i företag. Många av innovations- och klusterprojekten har bidragit till att det öppnas upp dörrar för företagare och entreprenörer genom nya kontakter, samarbeten och kunskaper vilket leder till bättre affärsmöjligheter. Särskilt små och medelstora företag får genom samarbeten ökade kunskaper som snabbar på innovationsprocesserna och därigenom ökar tillväxtmöjligheterna. I flera regioner har universitet och högskolor blivit nyckelaktörer i genomförandet av programmen. Strukturfondsarbetet har bidragit till att vissa universitet och högskolor blivit mer entreprenöriella och näringslivsstödjande. En viktig slutsats är dock att för att verkligen främja företagsutveckling bör insatserna ha ett större fokus mot kommersialisering i innovationsprocesserna och mindre mot ren forskning. Det finns många goda resultat inom programmens entreprenörskapsinsatser t.ex. rådgivningsinsatser för nystartade företag där programmens insatser har bidragit till många nya företag enligt följeforskarna. En hel del insatser handlar om att hitta nya sätt att arbeta och samverka regionalt för att främja företagsutveckling. Följeforskarna anser dock att entreprenörskapsinsatserna i viss mån behöver fokuseras tydligare och målgruppsanpassas mot företagens 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 olika specifika förutsättningar i stället för alltför breda insatser. Dessa behöver också generellt bedrivas mer integrerat med innovationsprojekt, både vad gäller anknytning till forskning och mer utvecklade samarbeten mellan bl.a. små och stora företag. Följeforskarna har också studerat de horisontella kriterierna jämställdhet mellan kvinnor och män, integration och mångfald och förbättrad miljö. En slutsats som följeforskarna drar är att det har skett tydliga förbättringar vad gäller integration av miljö- och jämställdhetsaspekter under innevarande programperiod, men att det trots detta behövs ökad styrning för integrering av de horisontella kriterierna i projekten. I en särskild utvärdering av integrationen av miljöperspektivet i de regionala strukturfondsprogrammen framgår tydligt att ett hållbart tillväxtperspektiv har stärkts jämfört med tidigare programperioder. av alla projekt anses direkt syfta till att förbättra miljön genom tillväxtfrämjande insatser. Programmens analyser eller strategier på miljöområdet är mer framträdande även om det finns en viss regional variation. Däremot visar utvärderingar att det finns förbättringsmöjligheter vad gäller integrations- och mångfaldskriteriet i programmen.