prop · H0031d30 · 2012-09-20 00:00:00 — 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Ansvar och arbetssätt inom politiken.................................................. En lärande politik.................................................................................. 1:1 Regionala tillväxtåtgärder............................................................... 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 .... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................... Härledning av ramnivån 20122015, Utgiftsområde 19 Regional tillväxt............. Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad, Utgiftsområde 19 Regional tillväxt....... Beslutade regionala projektmedel 2011 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på respektive län och den nationella strategins Beslutade regionala projektmedel 2011 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, sorterat efter nationella ämnesområden och Fördelning beslutade EU-medel mellan de mest prioriterade områdena i de regionala strukturfondsprogrammen 20072013 ............................ Fördelning beslutade medel på vissa av den nationella strategins prioriterade områden i de regionala strukturfondsprogrammen 2007 De 20 största medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning, beslutade medel ........................................................ De territoriella programmens bidrag till nationella strategin, antal projekt per riktlinje, ....................................................................................... Vissa resultatindikatorer om beviljade selektiva regionala företagsstöd Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, samverkansorganen i och samt fördelade på län.......................................................... Beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på verksamhetsart 2011..... Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 20072011............................. Transportbidrag fördelat på transportmedel 20072011....................................... Antal arbetsställen och anställda i företag som erhållit regionalt Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd beviljade 2011 .................... Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för regionala företagsstöd åren 20082011 .................... Beslutat stöd till kommersiell service, fördelat på län åren 20082011................ Beslutad regional projektverksamhet till kommersiell service, fördelat på de län som beviljat medel åren 20102011........................................................... Anslagsutveckling 1:1 Regionala tillväxtåtgärder.................................................. Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:1 Regionala tillväxtåtgärder......... Anslagsutveckling 1:2 Transportbidrag.................................................................. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Transportbidrag ........................ Anslagsutveckling 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013.............................................................. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Daglönesumma per dagbefolkning 2010 (staplar, övre värdeaxeln) samt förändring 20002010 i procent (punkter, nedre värdeaxeln)............................ Arbetslösa inkl. personer i konjunkturberoende program relativt nattbefolkning 1 kvartalet 2012 (staplar, övre värdeaxeln) samt förändring senaste 4 kvartalet (punkter, nedre värdeaxeln)............................... Beslutade regionala projektmedel 2011 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, fördelat på nationella strategins prioriteringar, i tusental kronor och procent............................................................................................... Total finansiering av regional projektverksamhet 2011 per anslag/medfinansiär, i tusental kronor och procent ........................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 20142020 (avsnitt 2.7.1), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 ingå eko- nomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2014 2016 (avsnitt 2.7.3), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt följande uppställning: 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Dessutom omfattar utgiftsområdet vissa insatser med anledning av försvarsomställningen vilka finansieras av äldreanslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen . Regionala hänsyn ska också tas inom andra utgiftsområden. För att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken är tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden av avgörande betydelse. Politikens prioriterade områden är innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Dessa framgår av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007 2013.1 Bland nationella aktörer som har ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken finns främst , Verket för innovationssystem (), , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), (), , , , , Transportstyrelsen, , , , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , , , , , Myndigheten för , universitet och högskolor, Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) och (). Statliga myndigheter och statligt ägda bolag med uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen samverkar med varandra och med övriga aktörer för att uppnå en ökad samordning av service lokalt och regionalt. De regionala aktörer som har ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken är , läns landsting, Västra , , de kommunala samverkansorganen och länsstyrelserna. 1 I fortsättningen även kallad nationella strategin. Se även skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2008 33:05 Europeiska regionala utvecklingsfonden 2006 33:06 Insatser med anledning av försvarsom- Totalt för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Utgifterna inom utgiftsområdet blev ca lägre än anvisade medel. Det beror bl.a. på att flera stora strukturfondsprojekt förlängts och därmed skjuter utbetalningarna från anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 framåt i tiden. Därtill har utfallet av transportbidraget blivit lägre då den ekonomiska krisen fortfarande påverkar företagens leveranser. Anslagsnivåer för strukturfondsperioden 20142020 kan inte fastställas innan förhandlingarna inom EU avslutats. Regeringen har dock under anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013, avseende 20142016 och med ledning av innevarande programperiod, uppskattat kommande behov av anslagsmedel för den nya programperioden. Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå att dessa medel överförs till ett nytt anslag för programperioden 20142020. Prognosen är att utgifterna inom utgiftsområdet blir lägre än anvisat. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20122015, Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Förändring till följd av: till/från andra Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad, Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Tabell 2.4 Skatteutgifter netto Regional nedsättning av egen- Regional nedsättning av ar- Nedsatt energiskatt på elför- brukning i vissa kommuner Bidrag till regionala utveck- Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt redovisas i huvudsak på utgiftssidan av statens budget. Vid sidan av dessa stöd finns även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Regional nedsättning av egenavgifter Enligt lagen (2001/1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningar enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) ska en enskild näringsidkare med fast driftsställe i stödområde A vid beräkning av egenavgifterna göra ett avdrag från egenavgifterna av avgiftsunderlaget , dvs. Fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet är undan- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 tagna från nedsättningen på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser egenavgifter. Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Enligt lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkning enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) får arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag från arbetsgivaravgifterna av avgiftsunderlaget, dock högst med per kalendermånad. Nedsättningen gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättningen på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. Nedsatt energiskatt på elförbrukning i vissa kommuner I 11 kap. 3 § LSE anges energiskatterna på el. för skatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen och serviceföretagen betalar. Den uppgår till /kWh 2012. I samtliga kommuner i , och , samt kommunerna i , i , i samt kommunerna i är dock skattesatsen för el som förbrukas i dessa kommuner nedsatt till /kWh. Skatteutgiften uppgår till /kWh. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Avdrag får göras för bidrag som lämnas till regionala utvecklingsbolag (16 kap. 12 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Målet för politiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av särskild betydelse för måluppfyllelsen. Detta som en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Politikens prioriterade områden är innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Dessa framgår av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007 2013. I skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) tydliggörs inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken där en god tillgång till kommersiell och offentlig service även lyfts fram. Resurser av betydelse för innovation och förnyelse finns i huvudsak inom regional tillväxtpolitik, näringspolitik, de delar av forskningspolitiken som avser utveckling av innovationssystem, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, kulturpolitik, energipolitik, miljöpolitik, politik för regional samhällsorganisation, integrations-politik, utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande samt jämställdhetspolitik. Resurser av betydelse för kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud finns i huvudsak inom regional tillväxtpolitik, näringspolitik, utbildningspolitik, arbetsmarknadspolitik integrationspolitik och jämställdhetspolitik. Resurser av betydelse för tillgänglighet finns i huvudsak inom regional tillväxtpolitik, transportpolitik, politiken för informationssamhället, politik för regional samhällsorganisation, bostadspolitik, hållbart samhällsbyggande, miljöpolitik och jämställdhetspolitik. Resurser av betydelse för strategiskt gränsöverskridande samarbete finns inom flertalet av ovan nämnda politikområden. Resurser av betydelse för kommersiell och offentlig service finns inom flertalet politikområden. Resurser av betydelse för måluppfyllelsen finns också inom ramen för allmänna bidrag till kommuner. En utförlig beskrivning av politikens mål finns i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1), utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Resultatredovisningen fokuserar på resultat av genomförd politik som i huvudsak finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och dess medfinansiering. Resultatredovisningen är disponerad enligt följande: utvecklingen i regioner, internationell jämförelse, strategier för hållbar regional tillväxt samt program och verktyg för hållbar regional tillväxt. Resultaten redovisas, där så är möjligt, med indikatorer som utgår från prioriteringar i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Slutsatserna från resultatredovisningen återges samlat i avsnittet analys och slutsatser. Utvecklingen beskrivs för 72 FA-regioner d.v.s. funktionellt avgränsade arbetsmarknadsregioner baserade på att pendlingen mellan angränsande kommuner uppfyller vissa kriterier (se även Tillväxtanalys rapport 2011:07 Regional tillväxt 2011). För att följa den regionalekonomiska utvecklingen i landets olika regioner används huvudindikatorn daglönesumma (summerad lön för de som arbetar i regionen) per anställd. Dessutom används huvudindikatorn antalet arbetssökande inklusive personer i åtgärder som en s.k. snabb indikator för att mäta regionalekonomiska förändringar på kort sikt. Dessutom refereras i texterna till ett antal indikatorer inom områden som bl.a. relaterar till prioriteringar i den nationella strategin. Två indikatorområden som studerats specifikt är servicenivå och miljö. I tabell 2.5 redovisas indikatorerna fördelat på indikatorområde/ prioritering i den nationella strategin. Indikatorerna belyser, där så är möjligt, den senaste tioårsperioden. Analysen baseras på en rapport från dier (ITPS), Indikatorer för uppföljning av regional utveckling (R2008:003) samt uppgifter från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 2012. Tabell 2.5 Övergripande indikatorer prioritering i den nationella Arbetssökande inkl. personer i Nya arbetsställen per invånare Andel med eftergymnasial ut- naden (efter yrke) 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Den minsta ökningen hade (). Ingen av de fem FA-regioner med den minsta förändringen av daglönesumma hade en genomsnittlig daglönesumma 2010 som var högre än genomsnittet för riket. Eftersom dessa regioner även hade en lägre genomsnittlig utveckling av lönesumman än riket som helhet, har dessa regioner halkat efter ännu mer i löneutvecklingen. var ökningen av daglönesumman större för kvinnor än för män. Mönstret går igen för samtliga FA-regionerna utom , , , och där ökningen var större för män. var dock fortfarande lönesumman per anställd i genomsnitt lägre för kvinnor än för män. till respektive var skillnaden som störst i FA-regionerna , , och , medan den minsta skillnaden fanns i och FA- regioner. Den genomsnittliga daglönesumman per anställd har, för riket, ökat . Ökningen av daglönesumman per anställd var störst i FA-regionerna (), (), (), och (). Av dessa regioner hade , och en genomsnittlig daglönesumma per capita som var högre än genomsnittet för riket 2010, se diagram 2.1. Högst genomsnittlig daglönesumma per capita hade , och FA-regioner. De var även de enda som hade en genomsnittlig daglönesumma per capita som var högre än . Det ska dock noteras att även , , och FA- regioner hamnar relativt högt upp i diagram 2.1, medan Malmös ligger närmare det regionala medianvärdet och är den enda storstadsregionen som har en lägre genomsnittlig daglönesumma per capita än vad som är fallet för riket som helhet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Diagram 2.1 Daglönesumma per dagbefolkning 2010 (staplar, övre värdeaxeln) samt förändring 20002010 i procent (punkter, nedre värdeaxeln). Genom att studera antalet arbetslösa och deltagare i konjunkturberoende program vid Arbetsförmedlingen får man en bild av hur många som kan antas stå utanför arbetsmarknaden. Jämförs över en längre tidsperiod framgår det att påverkades av den tidigare konjunkturnedgången åren 20082009 med både ett ökat antal och en ökad andel arbetssökande. Det totala antalet arbetssökande i var av befolkningen i åldern , vilket innebär en oförändrad andel arbetssökande jämfört med samma kvartal . I 40 av de 72 FA-regionerna minskade andelen arbetssökande mellan och . Stora förbättringar uppkom i ett antal inlandsregioner som t.ex. , , , , , , , och . Flera av dessa har dock en mycket högre andel arbetssökande än rikets genomsnitt på , se diagram 2.2. Både och FA-regioner visar på en minskning av andelen arbetssökande. Den tredje storstadsregionen genomgick dock en motsatt utveckling . En kraftigt ökande andel arbetssökande återfinns i FA- regioner som , , , , eller , vilket sammanfattningsvis ger en mycket skiftande karta över den regionala arbetsmarknadssituationen . Förändringar i framför allt de mindre FA-regionerna är ofta en direkt följd av utvecklingen hos enskilda större arbetsgivare. Diagram 2.2 Arbetslösa inkl. personer i konjunkturberoende program relativt nattbefolkning 1 kvartalet 2012 (staplar, övre värdeaxeln) samt förändring senaste 4 kvartalet (punkter, nedre värdeaxeln). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 I ett jämställdhetsperspektiv kan kvoten av andelen arbetssökande kvinnor och män i olika FA-regioner användas för att illustrera könsrelaterade skillnader på arbetsmarknaden. En stor obalans kan tyda på traditionell könsarbetsdelning. Kvotens förändring ger uttryck för minskande skillnader vad gäller andel arbetssökande. Det kvarstår att kvinnor i genomsnitt har en något lägre arbetslöshet än män. Särskilt tydligt blir detta i ett antal mindre industriregioner där andelen arbetssökande kvinnor under vissa år kan vara mindre än hälften av männens andel. I FA-regionerna , , och finns tvärtom en betydligt större andel arbetssökande kvinnor . Trots påtagliga obalanser i många FA-regioner visar det sig att förändringarna i andelen arbetssökande likväl korrelerar starkt mellan könen. Under detta tema används indikatorerna antalet snabbväxande företag och antalet nya arbetsställen per invånare i åldersgruppen . indikerar utvecklingskraft och förnyelse. De regioner med flest antal snabbväxande företag per capita 2010 och tillika de enda som har mer än ett snabbväxande företag per 1 000 invånare är , , , , , , , , , och FA-regioner. Av dessa hade , , och inte några snabbväxande företag 2000. har nästan ett snabbväxande företag per 1 000 invånare och är således med flest snabbväxande företag totalt. De övriga storstadsregionerna har betydligt färre snabbväxande företag. FA-regionerna , och hade inte några snabbväxande företag 2010. Antalet arbetsställen som skapats på regional nivå ger en bild av marknadens dynamiska och innovativa kapacitet. Det är små FA-regioner som och som har haft fler än 40 nya arbetsställen per 1 000 invånare 2010. Cirka 30 nya arbetsställen per 1 000 invånare skapades dock även i betydligt större FA-regioner som och . Det var också relativt små FA-regioner som hade minst nya arbetsställen per 1 000 invånare 2010. , och FA-regioner som endast hade 16 nya arbetsställen per 1 000 invånare uppvisar heller ingen större förändring 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Genomsnittet för riket 2010 är knappt 35 nya arbetsställen per 1 000 invånare, vilket innebär en ökning av antalet nya arbetsställen jämfört med . Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud Under detta tema används indikatorerna andel av befolkningen i åldern med eftergymnasial utbildning, svag matchning på arbetsmarknaden och förvärvsintensitet. Tillgång till kunskap och kompetens utgör en stark konkurrensfördel för regioner. I var det som hade en minst treårig eftergymnasial utbildning . De enda FA- regioner som hade en högre andel var FA-re- gionerna (), (), () och (). I samtliga FA-regioner ökade andelen av befolkningen med eftergymnasial utbildning kraftigt . De relativt sett största förändringarna har skett i mindre FA-regioner, vilket dock inte i någon större omfattning påverkade rangordningen mellan dem. Skillnaderna mellan kvinnor och män var betydande i samtliga FA-regioner både vad gäller nivån på och utvecklingen av andelar eftergymnasial utbildning . I 33 av de 72 FA-regionerna var andelen kvinnor med minst treårig eftergymnasial utbildning minst dubbelt så stor som för män. I samtliga FA-regioner hade kvinnor dessutom en större andelsökning än män. I många mindre FA- regioner stod kvinnor för , och i de flesta större FA-regionerna för nästan två tredjedelar, av den regionala humankapitaltillväxten . Matchningsindikatorn anger storleken på den regionala arbetsmarknadens bristande förmåga till matchning i förhållande till den potentiella arbetskraften. Matchningen 2010 var som svagast i , följd av . Storstadsregionerna , och ligger i den nedre halvan av regionfördelningen. Av dessa förefaller ha störst problem med matchningen. Den relativt svaga matchningen i vissa större FA-regioner som exempelvis kan bero på att många personer med specialiserade utbildningar söker sig dit. Trots regionens stora branschbredd kan dessa personer ha svårt att hitta jobb inom exakt rätt kompe- Den stora branschbredden kan också bidra till att en stor andel av befolkning får jobb inom områden som inte direkt svarar mot deras utbildning. Förvärvsintensiteten visar hur stor andel av respektive regions befolkning som förvärvsarbetar i åldersgruppen i relation till regionens totala befolkning i denna åldersgrupp. Förvärvsintensiteten var 2010 högst i () och lägst i (). till förändringen framgår det att Malmfältets FA- regioner, , och haft den största ökningen av samtliga regioner. Malmös har haft en liten minskning av förvärvsintensiteten, medan och FA-regioner har haft en förbättring av förvärvsintensiteten .