prop · H0031d35 · 2012-09-20 00:00:00 — har också uppmanat regeringen att inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsförfaranden vid företagsstart (rskr. 2010/11:214 med överlämnande av näringsutskottets betänkande 2010/11:NU8 Regelförenklingsarbetet). I enlighet med tillkännagivande beslutade regeringen att ge , och i uppdrag att vidareutveckla den myndighetsgemensamma företagarportalen . I uppdraget ingår bland annat att utveckla information och e- tjänster kring tillstånd samt information kring olika former av rådgivning med vägledning till olika aktörer och interaktiva rådgivningstjänster. Regeringen arbetar för att stärka innovationskraften. Innovationskraften påverkas av insatser inom en mängd utgiftsområden. Under utgiftsområde 24 Näringsliv sker arbetet bl.a. genom insatser för forskning och innovation, kommersialisering och miljöteknik. Arbetet sker dels genom riktade insatser, t.ex. miljöteknik, dels genom myndigheter och bolag såsom Verket för innovationssystem (), geologiska undersökning (SGU), (), Patentbesvärsrätten (PBR), () och . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Behovsmotiverad forskning och innovationssystem har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. För detta driver olika insatser för att stimulera samverkan mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. lämnade totalt bidrag om . hanterades 85 stycken program, 146 specifika utlysningar och 3 512 bas, läges-, och slutrapporter. Den medfinansiering myndigheten kräver har i genomsnitt resulterat i att de medel satsat växlats upp till mer än det dubbla. Nya regeringsuppdrag har inneburit att intensivt har arbetat med att öppna upp och sprida innovationsfrågor till nya grupper. Exempel på det är ungas innovation, social innovation och öppen innovation. Uppbyggnad av en kompetenskraftsamling inom innovationsupphandling har också påbörjats . ska bland annat se över hur offentliga aktörer i kan bli bättre på att efterfråga nya lösningar vid upphandlingar. har infört arbete med utmaningsdriven innovation. En utlysning har skett och det är ett led i nya arbetssätt som innebär att uppmuntra ämnesöverskridande samarbeten där universitet och högskolor, näringsliv samt offentlig sektor samverkar på ett tidigt stadium för att lösa framtidens globala utmaningar. genomför insatser för att främja internationella samarbeten inom EU respektive med länder utanför EU. har informerat omkring 800 personer om EU:s program för forskning och innovation. internationella arbete syftar till att stödja och stimulera olika aktörers globala länkar. Därför driver gemensamma forskningsprogram med aktörer i , , och inom områden av betydelse för svenskt näringsliv. Även vissa samarbeten sker med . I har man t.ex. tagit beslut om ett nytt bilateralt samarbetsprojekt som involverar forskare från universitet och högskolor samt näringsliv från båda länderna. Även inom närområdet sker en rad samarbeten, dels inom och dels inom . har stärkt svenska små och medelstora företags internationella kopplingar genom programmet Eurostars. Projekt med svensk medverkan hade en success rate på . rådgivning bidrar starkt till den höga kvaliteten på svenska ansökningar. Forsknings- och utvecklingsprojekt finansierade av , vilka varit inriktade på att ta fram metoder och modeller för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män i företag, organisationer och forskningsmiljöer, har visat på att ett aktivt jämställdhetsarbete gynnar innovationsförmågan i företag. I rollen som innovationspolitisk expertmyndighet har arbetat med flera underlag till forsknings- och innovationspropositionen, samt till regeringens nationella innovationsstrategi. Strategiska kompetensmedel vid forskningsinstituten Industriforskningsinstituten under ska vara internationellt konkurrenskraftiga och verka för hållbar tillväxt i genom att stärka näringslivets konkurrenskraft och förnyelse. Staten finansierade RISE-gruppen med i strategiska kompetensmedel 2011, vilket genererade i direkta intäkter från näringslivsuppdrag. Utöver dessa direkta intäkter uppskattas näringslivet bidra med en lika stor summa in kind. I praktiken är uppväxlingen betydligt större om man ser till de effekter i form av nya produkter, processer, tjänster, affärsmodeller och industriell nytta som är resultaten från verksamheten. Institutssektorn växer och två tredjedelar av den svenska institutssektorn ingår numera i . De strategiska kompetensmedlen (SK- medlen) bidrar till att stärka institutens roll. Un- der ökade institutens näringslivsintäkter , motsvarande , och utgör av de totala intäkterna. Andelen SK-medel sjönk från av de totala intäkterna. De dominerande branscherna är skog, livsmedel och stålindustri. För att kunna bistå små och medelstora företag som vill söka medel i det sjunde ramprogrammet etablerade RISE-instituten en stödfunktion som finansieras gemensamt med . RISE-instituten är sammantagna den sjunde största deltagaren i i EU:s ramprogram för FoU och av de totala intäkterna kommer från EU-projekt. Övriga internationella intäkter uppgick till av de totala intäkterna. Regeringen avsätter medel till IVA. IVA är ett oberoende nätverk av beslutsfattare från näringsliv, högskolor och förvaltning. Resultatet av IVA:s verksamhet 2011 omfattar bland annat remissvar, studier och aktiviteter kring aktuella frågor i samhällsdebatten som hållbar stadsplanering, framtidens transportsystem och prioriteringar i forskningspolitiken. Från resultaten av projektverksamheten märks underlaget till den nationella innovationsstrategin, Innovationsplan , som var slutrapporten från projektet för tillväxt. Arbetet i projektet 2030, som avslutades , har bidragit till etableringen av det nationella forumet för innovation i transportsektorn. verksamhet resulterade också i etableringen av IVA Nord, ett regionalt nätverk av ledamöter i norra , i syfte att bredda kontaktyta med dessa delar av landet. SGU stöder forskningsprojekt vid universitet och högskolor kring samhällsviktiga frågeställningar inom tillämpad geovetenskaplig forskning och riktad geovetenskaplig grundforskning. har 7 nya ansökningar och 10 fortsättningsprojekt beviljats forskningsmedel på sammanlagt . Inom myndigheten bedrivs också tillämpad forskning och metodutveckling som bedöms utifrån SGU:s övriga mål och uppgifter. beviljades 19 projekt interna forskningsmedel omfattande totalt ca . SGU har i EU-finansierade projekt och externa projekt behandlat frågor om koldioxidlagring och maringeologiska sammanställningar. I samarbete med danska GEUS undersöks möjligheten till geotermiskt energiutnyttjande i . En förstudie görs avseende djupa borrhål i samt möjligheten till utnyttjande av geoenergi. Malmgeologisk forskning utförs i Grängesbergsområdet och i . Två projekt berör geofysiska metoder för prospektering av mineraliseringar på större djup. Projekt har igångsatts som rör sällsynta 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 jordartsmetaller, skredrisker och torvbildning och torvtillväxt. Flera interna projekt rör grundvatten samt dricksvattenkvalitet. Resultaten av SGU:s FoU-insatser har varit viktiga för ett flertal processer både internt och externt (se analysdelen). Ytterligare en av SGU:s egna medarbetare har adjungerats som professor vid högre lärosäte vilket innebär att det totala antalet adjungerade professorer nu är fyra. () arbetar med att kommersialisera kunskapsintensiva idéer oavsett om dessa är forskningsbaserade eller erfarenhetsbaserade. delar upp sin verksamhet på två huvudområden, såddfinansiering och inkubation. Inom såddfinansieringen har bolaget gjort 87 ägarkapitalinvesteringar, varav avsett 42 nyinvesteringar och avsett 45 följdinvesteringar. Bolaget har också ökat fokus på att stärka sin finansiella ställning genom att avyttra innehav: hel eller delvis försäljning av innehav i 37 företag har genererat ett kapitaltillskott på . Den totala omsättningen i de bolag som koncernen haft ägande i hela ökade mellan räkenskapsåren 2009 och 2010 och sysselsättningen ökade . andra verksamhetsgren är utvecklingen av inkubatorer. Antalet anställda i företag som sitter i eller har suttit i inkubatorer uppgick vid utgången av 2010 till cirka 3 600 personer. omsatte dessa företag . började ett utvecklat inkubatorprogram, BIG , som sätter ytterligare fokus på inkubatorernas affärsutvecklingsprocesser och stärkta möjligheter att sprida väl fungerande arbetsformer, bland annat vad gäller internationalisering. I programmet ingick vid slutet av 2011 46 inkubatorer, varav 21 med resultatbaserad driftsfinansiering. 69 bolag som deltar i inkubatorerna attraherade investeringar på totalt . Även arbetar med innovationsfrämjande verksamhet genom finansiering och rådgivning till både enskilda innova- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 törer och företag, såväl nystartade som etablerade. De s.k. innovationslånen uppgick till , vilket är än ökning med jämfört med . Därutöver har beviljats i s.k. förstudiemedel för olika innovationsprojekt, t.ex. för en utvärdering av en idés kommersialiseringsbarhet. Efterfrågan på rådgivning kring innovation är fortsatt stor och ökade något . Drygt 4 000 av rådgivningskunder tog del av rådgivning om innovation, vilket motsvarar något mer än en fjärdedel av all rådgivning som erbjöds av . har 572 (563) av kundernas idéer kommersialiserats. Inom ramen för de särskilda insatserna för kvinnors företagande har regeringen förstärkt innovationsfinansiering med . Andelen kvinnor som har fått del av innovationsfinansiering var oförändrad jämfört med och uppgick därmed till . () är en avgiftsfinansierad myndighet och ekonomiskt mål för verksamheten är full kostnadstäckning. visade myndigheten på ett marginellt överskott om ca . PRV har gjort en resultatförbättring på ca jämfört med . Det ekonomiska resultatet för verksamheten 2011 uppgår således till totalt , vilket är en stor resultatförbättring jämfört med föregående år som visade ett underskott på -12,. PRV ser dock framför sig ökade kostnader som kommer att leda till nya underskott. För att komma till rätta med det balanserade underskottet kommer PRV, vilket även framgår av skrivelse (PRV AD 12-2012/497) rörande täckande av underskott i enlighet med 25 a § avgiftsförordningen (1992:191) att genomföra ett antal åtgärder. Till detta kommer en fortsatt aktiv marknadsföring i syfte att öka intäktsmassan samt en fortsatt återhållsamhet när det gäller resurser och kostnader. För verksamhetsgrenarna inom patent och varumärke kommer PRV att föreslå en avgiftsjustering som kommer att återställa ett balanserat resultat 2014. Inom området personnamn pågår en diskussion med regeringen angående verksamhetens finansiering. En del namnärenden hanteras av utan särskild kostnad för den sökande. En utredning rörande bl.a. organisatorisk hemvist för namnärenden pågår (, dir. 2009:129). Också inom området periodisk skrift pågår en diskussion angående verksamhetens finansiering. Även denna verksamhet är uppdelad på två myndigheter och har dessutom radikalt minskat i omfattning. Verksamheten har dessutom sin förankring i tryckfrihetslagstiftningen snarare än inom det industriella rättsskyddet. En hög medvetenhet och god kunskap om de möjligheter som standardiseringsarbete och immaterialrättsligt skydd ger samt en hantering av de immateriella tillgångarna som strategiskt affärsverktyg har avgörande betydelse för svensk innovationskraft. När villkoren för branscher, marknader och teknik förändras snabbt blir det allt viktigare för företagen att i sina affärsstrategier ha överblick och kontroll över de immateriella tillgångarna. Kraven ökar både på företagens egen kompetens och på kompetensen och kunskapen hos rådgivare och expertis. För att möta detta behov har regeringen gjort inledande insatser för att stödja framför allt kunskapsintensiva små och medelstora företag med anpassad finansiering, rådgivning och kompetenshöjning för affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar genom två uppdrag till och . lämnade betänkandet Nationella patent på engelska? (SOU 2012:19). I betänkandet föreslås att nationella svenska patentansökningar ska kunna behandlas och beviljas på engelska av PRV. Förslaget syftar till att förenkla för företagen och minska kostnaderna för att söka patent i flera länder. () är en avgiftsfinansierad myndighet och ekonomiskt mål för verksamheten är full kostnadstäckning. Verksamheten uppvisar ett resultat på -. auktoriserade 285 patentombud och därmed finns totalt 380 patentombud registrerade. Volymerna för ansökningar ökade men kostnaderna hölls på samma nivå som . Processen för ansökan om auktorisation har således effektiviserats. Vid inrättandet av patentombudsregistret 2010 uppskattades att registret skulle omfatta cirka 500 ombud och vid utgången av 2011 var alltså 380 patentombud auktoriserade. Det innebär att antalet ansökningar troligen kommer att ligga på en mycket lägre och nivå och detta kommer påverka kostnadsfördelningen mellan verksamhetsområdena. Patentbesvärsrätten (PBR) överprövar PRV:s beslut i ärenden enligt patentlagen, mönsterskyddslagen, varumärkeslagen, namnlagen samt lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Domstolen överprövar också Statens jordbruksverks beslut i ärenden enligt växtförädlarrättslagen. trädde lagändringar i lagen om Patentbesvärsrätten och förordningen med instruktion för Patentbesvärsrätten ikraft. Detta innebär att kravet på att domstolen ska vara delad i avdelningar tagits bort, att domstolen är domför med en ledamot i vissa fall och att vittnen och sakkunniga ska få delta i en muntlig förhandling genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring. Förändringarna syftar till att skapa förutsättningar för en mer ändamålsenlig organisation av domstolen och dels till att effektivisera beredningen och avgörandet av domstolens mål. Under har PBR:s ekonomi varit mycket ansträngd. har PBR en grundorganisation med tio ledamöter, varav fem är lagfarna och fem tekniskt kunniga. En av de lagfarna ledamöterna är också domstolens ordförande. har domstolen endast kunnat arbeta med åtta fasta ledamöter och en adjungerad ledamot. PBR:s genomsnittliga handläggningstid för patentmål ligger liksom över det eftersträvade målet om högst . Också handläggningstiden för övriga mål ligger . PBR ska i mån av resurser ställa patenträttslig och teknisk sakkunskap till de allmänna domstolarnas förfogande. PBR:s tekniska ledamöter har därför särskilda förordnanden att som tekniskt sakkunniga ledamöter tjänstgöra vid och i vid dessa domstolars handläggning av patentmål. har dock PBR begränsat sitt engagemang i de allmänna domstolarna. presenterade regeringen en ny miljöteknikstrategi för att stödja förutsättningarna för utveckling och export av svensk miljö- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen har avsatt sammanlagt , fördelat på , för insatser inom strategin. Satsningen omfattar hela kedjan från forskning och utveckling via hemmamarknad till export. har ett flertal myndigheter och andra statliga aktörer fått uppdrag inom ramen för strategin. En annan del av strategins genomförande är dialog med näringslivet och andra berörda aktörer. Ett flertal dialoger har genomförts och kommer löpande genomföras framöver. Det är dock ännu för tidigt för att kunna utläsa några konkreta resultat för de aktiviteter och satsningar som genomförts eller påbörjats. Tillväxtanalys har fått i uppdrag att löpande följa och utvärdera genomförandet av miljöteknikstrategin och kommer längre fram kunna redovisa resultat från olika insatser. Utöver dessa särskilda insatser sker också inom olika politikområden en mängd åtgärder som främjar miljödriven näringsutveckling och den svenska miljötekniksektorn. beslutade regeringen om ett förnyat och utvidgat mandat till regeringens särskilde samordnare för miljötekniksamarbete (IMT). Uppdraget till den särskilde samordnaren, som faller inom ramen för miljöteknikstrategin, är dels att driva det pågående arbetet med insatser riktade mot , dels att därutöver utveckla motsvarande aktiviteter riktade mot och . initierades en så kallad landprogramsprocess med dessa länder. De aktörer som berörs av detta initiativ är i första hand ambassader och generalkonsulat, Ambassads center för miljöteknik (Centec) i , Exportråd samt . genomfördes bl.a. också en marknadsstudie i , där avsikten har varit att identifiera progressiva delstater samt städer där svenskt kunnande och svensk miljöteknik skulle kunna vara av intresse. Utifrån analysen och de besök som gjorts i respektive stad har IMT tillsammans med ambassaden i och gjort bedömningen att arbeta vidare med tre utvalda städer. har IMT även tagit emot cirka 20 delegationer, huvuddelen från . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Behovsmotiverad forskning och innovationssystem Effektanalyser på program genomförs av externa konsulter. Analyserna görs för att värdera och förstå långsiktiga och övergripande effekter på samhällsekonomi och innovationssystem som följer av investeringar i forskning, utveckling och innovation. har gjort två effektanalyser och ett tiotal utvärderingar. Den ena effektanalysen gjordes om forskningsprogram inom området material och förnyelsebara råvaror. Den andra gjordes om insatser för starka forsknings- och innovationsmiljöer. Effektanalysen av forskningsprogram inom material från förnyelsebara råvaror visar att programmen haft stor effekt på kunskapsspridning, nätverkande och uppbyggnad av forskningsmiljöer. Programmen har även lett till nya produkter och nya företag. Effektanalysen av starka forsknings- och innovationsmiljöer konstaterar effekter av stor affärsmässig betydelse och exempelvis en stärkt forskningsinfrastruktur. Inte minst företagens långsiktiga intresse visar på betydelsen av satsningarna. I rapporten staten spelat roll, sammanfattar erfarenheter och lärdomar från samtliga 13 effektanalyser som har genomförts. Metaanalysen, som innefattar satsningar av såväl som dess föregångare, slår fast att myndigheternas insatser har varit viktiga när det gäller att fånga upp och definiera nya behovsmotiverade kunskapsområden. Insatserna har på så sätt varit viktiga för att tillgodose näringslivets långsiktiga behov av forskningsbaserad kompetens. I senare skeden har sedan kunnat växla upp områden som visat sig lovande genom aktiv samverkan mellan näringsliv och universitet och högskolor. Särskilt framgångsrika exempel finns inom utvecklingen av den digitala mobiltelefonin och forskningen om trafiksäkerhet. Samverkansprogram med näringslivet har startat i flera omgångar . Flera av programmen har avslutats men ett antal löper vidare och flera har utvärderats . Det viktigaste resultatet för skogs- och träprogrammet är den fördjupade och breddade samverkan mellan universitet och högskolor, institut och industri. ringen av stålforskningsprogrammet visar att det inte råder någon tvekan om att programmet är av strategisk betydelse för branschen. Branschprogrammet för it och telekom har tydligt förbättrat möjligheten att delta i internationella forsknings- och utvecklingsprogram. Projektet, Förberedande arbete till framtidens internet, har lett till att nu leder det stora EU 4WARD, som är det ledande forskningsprojektet i inom området Framtidens Internet. I en metaanalys av samtliga branschforskningsprogram konstateras att dessa har lett till mer näringsrelevant forskning på lärosätena och effekter av betydande kommersiellt värde i näringslivet. Lärdomar från programmens positiva och negativa karakteristika har varit och är viktiga vid utformandet av framtida samverkansprogram. En viktig del av arbete är att utveckla starka forsknings- och innovationsmiljöer, där såväl universitet och högskolor som forskningsinstitut och företag spelar viktiga roller. Ett av dessa, VINN Excellence Center har producerat 300 tillämpningar, över 700 publikationer varav 250 sampublikationer samt 22 patent och design/mönsterskydd. Ett annat är programmet VINNVÄXT som syftar till att främja hållbar tillväxt i regioner genom att utveckla FoI-miljöer. Det har utvärderats och utvärderingen visar att programmet fortfarande tillhör de ledande i världen i sitt slag. I en etapputvärdering av centrumbildningen Virtual Prototyping and Assesment by Simulation inom fordonsindustrins simuleringsområde konstateras att verksamheten har genererat en uppsättning konkreta och, för de deltagande parterna, betydelsefulla och potentiellt mycket värdefulla resultat. internationella arbete bidrar till att skapa viktiga nätverk och samarbeten för svenska företag och forskare, som i sin tur lett till att såväl stora som mindre företag har etablerat kontakter samt fått konkreta affärsmöjligheter med internationella partners. Det bidrar givetvis också till intern kompetensutveckling och till ömsesidigt strategiska lärandeprocesser på länder- och EU-nivå. Exempelvis har i egenskap av koordinator för området Forskning & innovation i för bidragit till att i samarbete med övriga nio länder och med utveckla samsyn och gemensamt program för innovation i . Sammanfattningsvis bedömer regeringen att arbete bidrar till att utveckla effektiva och starka innovationssystem som är viktiga för utvecklingen av konkurrenskraft. Strategiska kompetensmedel vid forskningsinstituten Industriforskningsinstituten är en forsknings- och innovationsaktör som har en stor betydelse för utveckling och framgång. Näringslivets ökande efterfrågan på institutens kompetenser och tjänster gör att orderingång och fakturering förutses fortsätta utvecklas positivt. Instituten har länge arbetat strategiskt med näringslivet. De har ingått partnerskap och skrivit ramavtal med viktiga industriella företag. För att klara den ökade efterfrågan från näringslivet planerar flera expansion. Den stora utmaningen är att klara av kompetensförsörjningen. anställdes 251 personer på instituten och det totala antalet anställda uppgick till 2 277 personer Instituten har möjlighet att använda de strategiska medlen till att medfinansiera deltagande i EU:s ramprogram, i vilka man har visat sig väldigt framgångsrika. användes ca , motsvarande av de strategiska kompetensmedlen, för medfinansiering av EU-projekt. Regeringen bedömer att instituten bidrar till förnyelse och ökad konkurrenskraft för industrin. har IVA fortsatt arbetet med att göra nätverk och resultat tillgängliga för bredare kretsar i , andra myndigheter och offentliga förvaltningar. Det är regeringens bedömning att IVA:s verksamhet, genom bland annat seminarier, projekt och svar på remisser, bidrar med viktiga underlag för utveckling av politiken för tillväxt, innovation och forskning. möjliggör kunskapsutbyten och dialog med breda kontaktytor mot nationell och internationell forskning, näringsliv och förvaltning i viktiga samhällsfrågor. Utifrån resultat i interna FoU-projekt och resultat från externa finansierade av SGU (se resultatdelen) har bl.a. geotermiprojekten i och kunnat få mo- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 dernt geologiskt underlag och förutsättningar för geotermi kunnat klarläggas. I vissa fall har även kunskap framtagen inom FoU-verksam- heten varit till stöd i samband med tvister. Re- sultaten från ett flertal projekt som rör koldioxidlagring ger ökad kunskap om förutsättningar för lagring i djupa akvifärer. Bättre kunskap har erhållits om miljöstatus. Pågående och avslutade malmgeologiska interna och externa forskningsprojekt i Bergslagen bidrar till en bättre förståelse av malmprovinsen och möjligheten till framtida utvinning av metaller inklusive sällsynta jordartsmetaller. Viktig geologisk information från dessa projekt kan användas i uppbyggnaden av konceptuella modeller för områdena, som i sin tur är väsentliga för prospektering av djupt liggande och för framtida försörjning av råmaterial. Att nu fyra av myndighetens medarbetare är adjungerade som professorer vid universitet och högskola stärker på ett tydligt och bra sätt kontakterna mellan myndigheten och lärosätena.