prop · H00320 · 2012-10-16 00:00:00 — Uppgiften att ta emot anmälningar om missförhållanden från nämnder och verksamhetsansvariga enligt bör därför föras över från till Inspektionen för vård och omsorg. Detsamma gäller skyldigheten att ta emot och utreda anmälningar enligt och andra anmälningar enligt patientsäkerhetslagen. 2012/13:1, utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, föreslås bl.a. ändringar i LSS och socialförsäkringsbalken med innebörd att kommunen och ska anmäla till om det finns anledning att anta att en tillståndshavares lämplighet att bedriva verksamhet med personlig assistans kan ifrågasättas. An- mälningsskyldigheten bör enligt regeringen i stället gälla i förhållande till Inspektionen för vård och omsorg. Ändringar i nämnda lagförslag föreslås därför i denna proposition. I lagen om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga organ, som trädde i kraft , finns bestämmelser om att vårdgivare som ansvarar för att tillvarata ett organ ska anmäla misstänkta och konstaterade allvarliga avvikande händelser och allvarliga biverkningar till bl.a. . Denna anmälningsskyldighet bör i fortsättningen gälla i förhållande till Inspektionen för vård och omsorg. är mottagare av underrättelser om vissa tvångsåtgärder som sker inom ramen för psykiatrisk och rättspsykiatrisk tvångsvård. Mottagare bör enligt regeringens förslag framöver vara Inspektionen för vård och omsorg. Inspektionen bör även ta över uppgiften enligt lagen om blodsäkerhet att lämna information till blodcentraler om allvarliga biverkningar i samband med transfusioner. Rapporter om ej verkställda beslut samt överlämnande av ärenden Uppgiften att vara mottagare av rapporter om ej verkställda nämndbeslut liksom uppgiften att ansöka om särskild avgift när kommuner inte verkställt beslut och domar enligt socialtjänstlagen och LSS har anknytning till tillsynsuppdraget och bör därför enligt regeringens förslag också överföras till Inspektionen för vård och omsorg. När kommuner inte kan komma överens i fråga om huruvida ett visst ärende beträffande en enskild enligt socialtjänstlagen ska överlämnas från en kommun till en annan får efter ansökan från den kommun där frågan om överflyttning kommit upp besluta vilken kommun som ska ansvara för ärendet. Sådana beslut ligger tillsynen nära och bör därför enligt regeringens förslag också vara en uppgift för Inspektionen för vård och omsorg. Personakter och patientjournaler m.m. har enligt socialtjänstlagen och LSS ansvar för vissa frågor som rör personakter i verksamheter i enskild regi, såsom beslut om utlämnande och omhändertagande av sådana akter. prövar även frågor om bevarande, förstörande och omhändertagande av patientjournaler i enskild verksamhet enligt patientdatalagen. Detta är uppgifter som har visst samband med tillsynen. Den personal som arbetar med tillsyn har också de nödvändiga kunskaperna för att besluta i sådana ärenden. De uppgifter som har avseende personakter och patientjournaler bör därför enligt regeringens förslag framöver utföras av Inspektionen för vård och omsorg. Den nya inspektionen bör även överta uppgift att pröva frågor om utlämnande av prover och journalhandlingar enligt lagen om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. Patientnämndernas erfarenheter är kompletterande värdefull information för tillsynsmyndigheten på den regionala nivån. Rapporteringen kan t.ex. avspegla inom vilka verksamheter patienter framfört klagomål, vilka typer av ärenden som handlagts, de åtgärder nämnderna och vårdgivarna vidtagit samt om nämnderna identifierat områden där utvecklingen framstår som oroande från patientsäkerhetssynpunkt. Mot bakgrund av detta bör Inspektionen för vård och omsorg vara mottagare av aktuella rapporter från patientnämnderna. Även har emellertid ett fortsatt behov av att ha tillgång till denna information, bl.a. inom ramen för myndighetens ansvar för kunskapsutveckling och kunskapsförmedling inom hälso- och sjukvården. Myndigheten arbetar medvetet med att understödja ett förändrat arbetssätt i hälso- och sjukvården där patientens ställning stärks genom förbättrade möjligheter till information och delaktighet. Regeringen ställer sig således bakom förslaget i promemorian om att patientnämndernas årliga redogörelser för sin verksamhet i fortsättningen bör lämnas till både och Inspektionen för vård och omsorg. I promemorian föreslogs vidare en ändring i 7 kap. 6 § patientsäkerhetslagen med innebörd att båda myndigheterna systematiskt ska tillvarata informationen från patientnämnderna. Regeringen instämmer i detta, men anser att skyldighet i aktuellt avseende inte längre bör regleras i 7 kap. patientsäkerhetslagen utan i lämplig förordning. Uppgiften att upprätta förslag till prövotidsplan enligt patientsäkerhetslagen har en direkt koppling till tillsynsansvaret enligt samma lag och bör därför också påföras den nya inspektionen. Medgivande till allmänt åtal Enligt 16 kap. 6 § socialtjänstlagen krävs det medgivande från för att allmänt åtal för vissa brott ska få väckas, bl.a. mot den som utan tillstånd driver viss verksamhet eller fortsätter verksamhet i strid med ett förbud. Eftersom det är Inspektionen för vård och omsorg som i fortsättningen föreslås besluta om sådana tillstånd och förbud bör enligt regeringens mening medgivande till allmänt åtal för de aktuella brotten också lämnas av inspektionen. Medgivande till allmänt åtal för övriga slags brott enligt 16 kap. 6 § socialtjänstlagen bör även fortsättningsvis lämnas av . Det finns en nära koppling mellan å ena sidan behörigheten att pröva frågor om tillstånd till viss verksamhet och uppgiften att vara mottagare av uppgifter om anmälningspliktig verksamhet och å andra sidan skyldigheten att föra register över sådan verksamhet. är den myndighet som är skyldig att föra register över följande verksamheter: tillstånds- eller anmälningspliktiga verksamheter som bedrivs enligt socialtjänstlagen eller LSS, tillståndspliktiga blodverksamheter som bedrivs enligt lagen om blodsäkerhet, tillståndspliktiga vävnadsinrättningar som bedrivs enligt lagen om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler, anmälningspliktiga verksamheter enligt patientsäkerhetslagen, anmälningspliktiga biobanker enligt lagen om biobanker i hälso- och sjukvården m.m., verksamheter hos vårdgivare som tillvaratar eller transplanterar organ enligt lagen om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av Inspektionen för vård och omsorg föreslås av regeringen som behörig myndighet för tillståndsgivning och mottagare av uppgifter om anmälningspliktig verksamhet. I konsekvens härmed är det Inspektionen för vård och omsorg som också bör föra de aktuella registren och som bör vara personuppgiftsansvarig för dem. Lagändringar med denna innebörd föreslås därför. Registren ska i samband med ikraftträdandet föras över från till inspektionen. I promemorian föreslås att ska få ha direktåtkomst till ovannämnda register. En av de uppgifter som ligger kvar på efter utbrytningen av bl.a. tillsyns- och tillståndsverksamheten är att framställa statistik. Myndigheten behöver för detta ändamål ha tillgång till uppgifterna i registren. Regeringen bedömer att det är lämpligt att Inspektionen för vård och omsorg får rätt att medge sådan automatiserad elektronisk tillgång till uppgifterna i registren som avses med direktåtkomst. Regeringen bör meddela föreskrifter om direktåtkomsten. I propositionen föreslås upplysningsbestämmelser om detta. Några lagändringar när det gäller registren över tillstånds- och anmälningspliktiga verksamheter som bedrivs enligt socialtjänstlagen och LSS föreslås inte i denna proposition. Regeringen avser att göra nödvändiga ändringar i de förordningar där dessa register regleras. har i sitt remissyttrande begärt att registren även ska få användas för kunskapsutveckling i verksamhet. Denna fråga kräver ytterligare överväganden. Inspektionen för vård och omsorgs behov av administrativa tjänster av rutinkaraktär ska, om det inte finns starka skäl för en annan ordning, tillgodoses genom att Statens servicecenter anlitas för dessa tjänster inom ramen för vad den myndigheten kan erbjuda. Detta bör göras mot bakgrund av att Statens servicecenter har till uppgift att svara för samordnat administrativt stöd till statliga myndigheter i syfte att öka effektiviteten och minska de administrativa kostnaderna i statsförvaltningen. Verksamhet hos som inte påverkas av förslaget om inrättande av en ny tillsynsmyndighet Som framgår av det föregående omfattas verksamhet med bl.a. normering, utvecklingsverksamhet och fördelning av statsbidrag inte av förslaget om inrättande av en ny tillsynsmyndighet. Vägledande vid övervägandena av vilka uppgifter som bör föras över till den nya tillsynsmyndigheten har varit vilka uppgifter som har nära samband med tillsynen. Därför är förslagen utformade på så sätt att Inspektionen för vård och omsorg ansvarar för tillstånd till eller godkännande av viss verksamhet, t.ex. blodverksamhet eller sjukvårdsinrättning för utförande av abort. Däremot bör enligt regeringens uppfattning även i fortsättningen ha ansvaret för tillstånd till en viss bestämd åtgärd, t.ex. medgivande till abort efter utgången av artonde havandeskapsveckan. Detta innebär bl.a. att de frågor som avgörs av råd för vissa rättsliga, sociala och medicinska frågor (Rättsliga rådet) även fortsättningsvis ska hanteras av . Regeringens bedömning: nuvarande verksamhet med att utfärda yrkeslegitimationer för personal inom hälso- och sjukvården bör vara kvar i . Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Av dem som har yttrat sig i frågan tillstyrker Kriminalvården, , Västra , , för allmänmedicin, , och promemorians förslag. föreslår att regeringen inför en yttranderätt för i ärenden hos och att regeringen även överväger att återföra verksamheten från till . anser när det gäller ändringar i offentlighets- och sekretesslagen att inspektionen bör kunna få del av beslut i legitimationsärenden och att bör kunna få del av information från inspektionen rörande bl.a. icke legitimerad personal, t.ex. AT-läkare med särskilt förordnande. Kommuner och Landsting betonar vikten av att godkännande, tillstånd och legitimationer hanteras inom samma myndighet som tillsynen. En integrering av den verksamhet som utfärdar legitimationer med den verksamhet som utövar tillsyn ökar möjligheterna att utföra arbetsuppgifterna på ett högkvalitativt och rättssäkert sätt. kommuner och landsting tillstyrker därför förslaget i slutbetänkandet Gör det enklare! (SOU 2012:33) som innebär att Inspektionen för hälsa, vård och omsorg ansvarar för att säkra kvalitet i alla verksamheter genom effektiv hantering av godkännande, tillstånd, legitimationer och tillsyn. kommun ser också en tydlig koppling mellan tillsyn och legitimationer och förordar därför att yrkeslegitimationerna hanteras av tillsynsmyndigheten. Skälen för regeringens bedömning: Inom tillsynsmyndigheten är det den regionala delen av organisationen (det finns f.n. sex regionala tillsynsenheter inom ) som bör ansvara för tillsynen, tillståndsgivningen och godkännandet av viss verksamhet inom myndighetens område. Skälet härtill är det behov av viss närhet till de objekt som ansöker om tillstånd som finns (prop. 2008/09:160 s. 47 f.). Samma behov av närhet till de personer som ansöker om legitimation att utöva yrke inom inom hälso- och sjukvården eller specialistkompetens föreligger inte. Däremot är det enligt regeringens uppfattning av såväl likvärdighets- som rättssäkerhetsskäl angeläget att det är en instans som prövar sådana ansökningar. Denna instans måste ha särskild kompetens för att kunna göra korrekta bedömningar av yrkesutövarnas kompetens, oavsett om denna är förvärvad i eller utomlands, och lämplighet och det måste även finnas en fungerande organisation för detta. har enligt patientsäkerhetsförordningen (2010:1369) bemyndigande att meddela ytterligare föreskrifter om vissa utbildningskrav och praktisk tjänstgöring för grundlegitimation, tillgodoräknande av meriter för specialistkompetens samt kraven på utbildning, praktisk tjänstgöring och kunskaper i svenska författningar och språkkunskaper för dem som har genomgått vårdutbildning i tredjeland. 2012/13:20 normgivning i dessa delar har ett mycket nära samband med det kunskaps- och utvecklingsarbete som denna myndighet även i fortsättningen ska ansvara för. Den del av personal som arbetar med att ta fram föreskrifter har således expertkunskaper och är väl insatta i såväl legitimationsfrågorna som andra behörighetsfrågor. har dessutom redan en särskild central organisation för den aktuella verksamheten. Denna organisation har dessutom ett nära och väl etablerat samarbete med utländska systerorganisationer. Det finns därför enligt regeringens uppfattning starka skäl för att inte bryta ut denna verksamhet ur . föreslår att myndigheten ska ha yttranderätt i ärenden hos . Enligt 9 kap. 13 § patientsäkerhetslagen får , om en fråga kräver särskild sakkunskap, inhämta yttrande från myndigheter och andra med sådan särskild sakkunskap. Regeringen anser inte att det finns skäl att införa någon sådan bestämmelse som efterlyser. Som anförts under avsnitt 6.1 krävs det ytterligare överväganden när det gäller frågor om sekretess och möjligheten för myndigheterna att utbyta information. När det gäller frågan om Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds framtida hemvist så bereds denna inom . 6.4Ledningsform för den nya tillsynsmyndigheten Regeringens bedömning: Inspektionen för vård och omsorg bör organiseras som en enrådighetsmyndighet med ett insynsråd. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Justitiekanslern () påpekar att den nya myndigheten kommer att få ett omfattande ansvarsområde och kommer att hantera känsliga ärenden av stor vikt för de berörda. Det är därför särskilt viktigt att verksamheterna organiseras på ett sådant sätt att medborgarna tillförsäkras en så god insyn som möjligt. föreslår att den nya tillsynsmyndigheten organiseras med en styrelse med fullt ansvar. ser fördelar med att en inspektion blir en enrådighetsmyndighet istället för en styrelsemyndighet. Ett insynsråd kan stärka medborgarperspektivet. Liknande synpunkter framför läns landsting och Statskontoret som också instämmer i förslaget och menar att enrådighetsmyndighet lämpar sig väl för den föreslagna tillsynsmyndighetens verksamhet. i , och framhåller att det är viktigt att insynsrådet har patient- och brukarmedverkan för att på så sätt få in ett patient- och brukarperspektiv i tillsynen. Patientnämnderna i och ställer sig positiva till förslaget men menar att det är viktigt att representanter från landets patientnämnder finns med i detta insynsråd. Patientnämnderna i och noterar att Inspektionen för vård och omsorg enligt förslaget i prome- inte kommer att uppfylla kraven i internrevisionsförordningen 2012/13:20 (2006:1228). För ett insynsråd bör ytterligare preciseras mandat, befogenheter och ansvar. Skälen för regeringens bedömning: Den nya tillsynsmyndighetens uppdrag innebär att den ska vara en förvaltningsmyndighet med ansvar för tillsynen över , LSS-verksamhet, hälso- och sjukvården och närliggande verksamheter. Inom dessa områden är det angeläget med en direkt och tydlig styrning. Verksamheten är i hög grad styrd av lag och innebär oberoende och opartisk myndighetsutövning. Enligt regeringens och Utredningen om tillsynen inom bedömning (SOU 2007:82) framstår det som mest ändamålsenligt att organisera den nya tillsynsmyndigheten som en enrådighetsmyndighet. Det är också en fördel för myndigheten att ledas av en myndighetschef vid samverkan med andra myndigheter inom området. Det är enligt regeringens uppfattning befogat att myndigheten får ett insynsråd mot bakgrund av att verksamheten kommer att ha breda kontaktytor mot olika delar av hälso- och sjukvården och . Det inom , LSS och hälso- och sjukvården viktiga medborgarperspektivet bör också enligt regeringens mening kunna tillgodoses genom ett insynsråd. Ett sådant råd kan också tillföra sakkunskap, t.ex.från intresseorganisationer. Den nya myndigheten kommer att ha en omfattande regional verksamhet. Regeringen har fastslagit att det för den statliga verksamheten är viktigt att uppnå en tydlighet och klarhet i dess regionala utformning och att denna anses ändamålsenlig. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av den statliga regionala förvaltningen och lämna förslag på hur dess utformning kan göras tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig (Dir. 2009:62). Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att den nya myndighetens regionala organisation utformas på ett sätt som beaktar den framtida beredningen av utredningens förslag. Den regionala indelningen ska kunna anpassas till att omfatta ett eller flera av de framtida geografiska områdena för länsstyrelserna. Inspektionen för vård och omsorg kommer bl.a. att ha tillsyn över verksamhet. Myndigheten bör enligt regeringens uppfattning dra nytta av den erfarenhet som länsstyrelserna har när det gäller sådana kontakter med kommuner. Länsstyrelserna har också stor kompetens och erfarenhet av tillsyn inom olika områden. I syfte att skapa en så effektiv och ändamålsenlig tillsynsorganisation som möjligt bör möjligheterna till samverkan med berörda länsstyrelser tas till vara av den nya tillsynsmyndigheten. Ekonomiska och andra konsekvenser Den nya tillsynsmyndigheten som avses inrättas finansieras dels genom en överföring av medel från anslag 8:1 inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till anslag 8:2 Inspektionen för vård och omsorg, dels genom medelstillskott för att förstärka tillsynen. I budgetpropositionen , där de budgetära konsekvenserna av den nya tillsynsmyndighetens inrättande behandlas, föreslår regeringen att anvisas under anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg. , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Statskontoret har inte genomfört någon närmare analys av roll efter ett bildande av en renodlad inspektionsmyndighet. Statskontoret kan dock inte se att ett inrättande av en renodlad inspektionsmyndighet skulle påverka förutsättningarna för övriga åtaganden inom området på något avgörande sätt. Regeringen gör samma bedömning. Väl utvecklade samarbetsrutiner mellan och Inspektionen för vård och omsorg borde enligt regeringens uppfattning kunna förhindra att onödiga revir uppstår mellan myndigheterna och deras olika åtaganden. Den nya myndigheten ska bemannas med beaktande av 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Inrättandet av den nya myndigheten bedömer regeringen inte ska medföra behov av nya befattningar eller resurser för . Inom EU finns inga gemensamma bestämmelser om tillsyn. Regeringens förslag innebär därför inte några konsekvenser ur ett sådant perspektiv. Regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna träder i kraft den , utom när det gäller förslagen till ändringar i de lagförslag som lämnats i prop. 2012/13:1, vilka träder i kraft . Särskilda övergångsbestämmelser för tillämpningen av 7 a § för- valtningsprocesslagen införs i vissa av lagförslagen. Även i lagen om ändring i offentlighets- och sekretesslagen införs Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag när det gäller ikraftträdandet. I promemorian föreslås övergångsbestämmel- ser om bl.a. överförandet av handlingar i icke avgjorda ärenden och av register samt om att beslut av ska gälla som beslut av Inspektionen för vård och omsorg. Remissinstanserna: och anser att utifrån administrativa utgångspunkter bör överväga att låta ikraftträdandet av förslagen ske för att underlätta jäm- förelser, delårsrapportering samt arbetet med underlag till årsredovisning. kommun och anser att det är en alltför optimistisk och orealistisk tidsplanering och föreslår att ikraft- trädandet senareläggs för att få en väl fungerande tillsynsmyndighet från kommuns erfarenhet av organisationsförändringar visar att successiva övergångar fungerar mest tillfredsställande. anför vidare att det torde följa av allmänna rättsprin- ciper att beslut om tillstånd inte tappar sin rättskraft genom att det fortsatta beslutsfattandet övertas av en annan myndighet. Punkt 4 i övergångsbestämmelserna till patientsäkerhetslagen kan leda till oklarheter eftersom den enbart gäller beslut om förbud, inte andra typer av beslut som innefattar myndighetsutövning, och bör därför utgå. Skälen för regeringens förslag: Författningsändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen anser att förändringarna är angelägna och bör ske så snabbt som möjligt. tillsynsansvaret enligt bl.a. socialtjänstlagen (2001:453), lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, och patientsäkerhetslagen (2010:659) då övertas av Inspektionen för vård och omsorg och att efter ikraftträdandet inte har något tillsynsansvar när det gäller hälso- och sjukvård, LSS-verksamhet Någon övergångsperiod där har kvar vissa uppgifter behövs inte utan överflyttningen av tillsynsansvaret till Inspektionen för vård och omsorg bör ske I samband med förberedelserna inför överföringen av tillsyns- ansvaret från till Inspektionen för vård och omsorg bör verksamhetstillsynen kunna planeras på så sätt att projekt kan avslutas inför övergången. Det blir en fråga för Social- styrelsen och Inspektionen för vård och omsorg att i övrigt säkerställa att överflyttningen av tillsynsansvaret sker på ett sådant sätt att Social- styrelsens kunskaper om tillsynsobjekten tas till vara. Överflyttningen av ansvaret för tillståndsgivningen bör också ske vid ett tillfälle och då även avse inkomna ansökningar som ännu inte prövats slutligt. Lagarna om ändringar i de förslag om ändringar i LSS och socialför- säkringsbalken som lämnades i prop. 2012/13:1, utgiftsområde 9 Hälso- vård, sjukvård och social omsorg, träder i kraft som övriga förslag i nämnda proposition, dvs. I den remitterade promemorian föreslogs en rad övergångsbestämmel- ser om bl.a. överlämnande av handlingar i icke avgjorda ärenden och överföring av register från till Inspektionen för vård och omsorg samt om att beslut om tillstånd och förbud som har meddelats av ska gälla som beslut av inspektionen. mening är några övergångsbestämmelser av den karaktären inte Av 7 a § första stycket förvaltningsprocesslagen (1971:291) framgår att om en enskild överklagar en förvaltningsmyndighets beslut ska den myndighet som först beslutade i saken vara den enskildes motpart sedan handlingarna i ärendet överlämnats till domstolen. och omsorg kommer enligt vissa av lagförslagen i denna proposition att överta ansvaret att besluta i olika slags ärenden från och Prop. 2012/13:20 bör efter ikraftträdandet även vara den enskildes motpart i domstol, trots att det är som först beslutat i saken. Övergångsbestämmelser med innebörd att inspektionen ska vara den enskildes motpart vid tillämpningen av den nämnda bestämmelsen i förvaltningsprocesslagen föreslås därför till vissa lagförslag. I övergångsbestämmelserna till de lagar där eller någon annan myndighet har kvar beslutanderätten i vissa frågor görs ett tillägg med innebörd att Inspektionen för vård och omsorg är den enskildes motpart om inspektionen efter ikraftträdandet är behörig att handlägga den typ av fråga som är föremål för prövning. Enligt 11 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller att om en arkivmyndighet, för arkivering, från en annan myndighet får en uppgift som är sekretessreglerad där, blir sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos arkivmyndigheten. För att undvika att sekretessen hos en arkivmyndighet, för uppgifter i ärenden som har omhändertagits för arkivering från före ikraftträdandet, upphör bör en övergångsbestämmelse införas i förslaget till ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Regeringen avser att återkomma när det gäller behovet av ytterligare övergångsbestämmelser. 9.1Förslaget till lag om ändring i abortlagen (1974:595)