prop · H0031d34 · 2012-09-20 00:00:00 — Resultatet visar att anslutningen till de flesta miljöersättningar ligger fortsatt på en nivå som gör att regeringen bedömer att måluppfyllelsen överlag är god inom axel 2. Skogen brukas med de jämställda skogspolitiska målen för produktion och miljö som grund. Regeringens satsning på Skogsriket med värden för världen fyller en viktig funktion för att höja lönsamheten i skogsrelaterad affärsverksamhet och för att bidra till ökad användning av en förnybar och klimatvänlig råvara. God kunskapsuppbyggnad, informationsspridning och rådgivning är av stor vikt för att uppnå positiva resultat. Kraftfulla insatser inom dessa områden är därför viktiga och det finns goda förutsättningar för att uppnå detta. Den nya myndighetsstrukturen förväntas ha positiva effekter för måluppfyllelsen av P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 regeringens fiskeripolitiska mål. Regeringen fortsätter också att verka för uppnå ett hållbart fiske och en långsiktig lönsamhet inom EU- arbetet. Utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets område är väsentligt för att möta de globala utmaningar som t.ex. klimatfrågan, livsmedelsförsörjning och smittsamma djursjukdomar samt det ökade behovet av en hållbar produktion av biomassa för energi och förnybara råvaror. Regeringen bedömer att målen för utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets områden är uppfyllda. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade insatserna har bidragit till ökad måluppfyllelse för att De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. har ett fortsatt gott djurhälsoläge. Såväl epizootiska sjukdomar som zoonoser visar på en nedåtgående trend. Andelen slaktkycklingflockar med campylobacter var , vilket är en svag nedgång . Såväl smittbekämpning som tillgång till djurhälsopersonal fungerar bra i hela landet. Ett stort mjältbrandsutbrott i län bekräftades . Smittan kom sannolikt från en grav med mjältbrandsdrabbade djur . Ett 20-tal djur dog och ett antal kor aborterade smittade . För att häva utbrottet och stoppa smittspridningen har smittade ytor sanerats och djur har fått antibiotikabehandling. Vaccination har påbörjats och kommer att fortgå . Dessutom har () 2.5.3De gröna näringarna utmärks av genomfört en kartläggning av mjältbrandsgravar omtanke, ansvarstagande och hög för att minska risken för upprepade smittor. För att mäta måluppfyllelsen redovisas bl.a. följande indikatorer inom de olika delområdena under målet: -Antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar och antibiotikaresistens i djurhållning. -Antalet djurskyddskontroller som länsstyrelserna har genomfört och hur stor andel av dessa som var gjorda utifrån en riskvärdering. -Andelen allvarliga avvikelser vid offentlig livsmedelskontroll. -Antalet utbrott av salmonella. -Andelen slaktkycklingflockar med campylobacter. Indikatorerna avseende djurhälsa med behandlingsstatistik påvisar resultatet av regeringens förebyggande åtgärder. Genomförda djurskyddskontroller och hur stor andel av dessa som har gjorts utifrån en riskvärdering är ett sätt att mäta måluppfyllelsen inom djurskyddsområdet. Livsmedelssäkerhet och konsumentinformation mäts genom indikatorerna inom området. ska vara pådrivande för sund djurhållning och friska djur i EU. Tabell 2.23 Antal fall/besättningar med epizootisk sjukdom 20072011 Källa: , årsredovisning 2011. konstaterades de första fallen av rävens dvärgbandmask i . Ungefär 3 000 rävar undersöktes och dvärgbandmask kunde konstateras hos fyra rävar från tre olika områden. SVA utvecklade i samband med dessa undersökningar en effektiv metod för att undersöka dvärgbandmask i träck. kommer uppföljning att ske genom undersökning av inskickade träckprov. Antalet nyinfektioner av salmonella hos livsmedelsproducerande djur har gått ned något. har antalet utbrott minskat . För att åstadkomma en billigare och effektivare bekämpning av salmonella har utvecklingsarbete och utbildningar genomförts. Tre foderråvaruproducenter samt en foderanläggning hade 2011 problem med upprepade salmonellafynd i produktionsmiljön. Något kontaminerat foder bedöms inte ha nått ut till lantbrukarna. SVA och har fortsatt att fokusera på salmonellaarbetet och har bl.a. förstärkt samrådet mellan näringen och myndigheterna om strategier i salmonellakontrollprogrammen genom att inrätta en frågor. För att optimera myndighetssamverkan kring zoonoser finns som arbetar för ömsesidig förståelse och en gemensam bas för myndighetsutövande inom zoonosområdet. I rådet ingår representanter från såväl djursom humansidan. Tabell 2.24 Nyinfektion av salmonella i djurbesättningar och anläggningar 20072011 Gäss, ankor, struts Källa: , årsredovisning 2011. Övervakningen av antibiotikaresistens bland bakterier från djur och livsmedel visar att läget i är generellt gott och är bättre än i de flesta andra länder. Försäljningen av antimikrobiella djurläkemedel fortsätter att minska. Dock har icke önskvärda bakterier såsom MRSA (metithillinresistenta Staphylococcus aureus) och ESBL-producerande tarmbakterier (extended spectrum betalactamases) påvisats hos livsmedelsproducerande djur även i . Dessa kan orsaka svårbehandlade sjukdomar. En kartläggning (2011) visar att ESBL-bildande E. coli är vanligt förekommande i framför allt kycklingkött på den svenska marknaden. infördes en ny organisation för den veterinära servicen, med syfte att skapa en ökad konkurrens som ett gott smitt- och djurskydd bibehålls i hela landet. redovisade uppdraget om att inleda och utvärdera pilotverksamheten i form av upphandling av vissa P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Rapporten visar att intresset hos de privata veterinärerna att delta i de offentliga upphandlingarna på det veterinära området har varit svagt. Mot bakgrund av rapportens slutsats anser regeringen att man kan se tydliga förändringar på marknaden för veterinär service som bör beaktas vid det fortsatta genomförandet. Trenden är att utbudet av veterinär service ökar, som lantbrukets djur minskar och häst och sällskapsdjur ökar i omfattning. ansvarar länsstyrelserna för djurskyddskontrollen. De övertog då ansvaret för kontrollen från kommunerna. Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat om reformen ledde till att de uppsatta målen om en mer likvärdig, effektiv och rättssäker kontroll nåddes. Statskontoret konstaterade att djurskyddskontrollerna har utvecklats och att de nu håller en högre kvalitet än innan förändringarna i kontrollansvar. De konstaterar även att kontrollverksamheten har blivit mer likvärdig och mer träffsäker sedan ansvaret överfördes till länsstyrelserna. Även regeringen bedömer att stora delar av målen med överföringen av kontrollansvaret till länsstyrelserna har nåtts. Andelen kontroller som sker på grund av en anmälan är fortsatt hög men har andelen kontroller som baseras på en riskvärdering ökat. genomfördes totalt 14 500 djurskyddskontroller, av de kontrollerade checklistorna avsåg kontrollobjekt som valts utifrån riskvärderingskriterier. Huvuddelen av besluten om omhändertagande rör sällskapsdjur medan djurförbuden oftast är utformade att omfatta alla djurslag. och länsstyrelserna har genomfört särskilda insatser för att åstadkomma en effektiv och likvärdig djurskyddskontroll. Tabell 2.25 Djurskyddskontrollen 20092011 Källa: , årsredovisning 2011 samt rapport om nationella kontrollplanen för livsmedelskedjan. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 har lämnat en redovisning av uppdrag om kastrering av smågrisar. Uppdraget var ett led i arbetet med att finna alternativ till obedövad kastrering. Djurskyddet i svenska besättningar kommer att stärkas ytterligare genom den djurvälfärdsersättning inom ramen för landsbygdsprogrammet som beslutades . Åtgärden är en ersättning för åtgärder som ökar djurens välbefinnande och innebär bl.a. krav på förebyggande hygienprogram, foder och produktionskontroll samt vaccinering mot rödsjuka, parvovirusinfektion och spädgrisdiarré. Djurskyddsforskning finansierades av Formas och . lämnade forskningsstöd för utveckling av alternativa metoder till djurförsök. Vid SLU bedrivs djurskyddsforskning inom ramen för anslag. har medel för forsknings- och utvecklingsverksamhet rörande djurskydd samt prövning av nya tekniska system upphört och särskilda medel för utveckling av djurskyddsbefrämjande åtgärder har avsatts inom Formas befintliga anslag. Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) samordnar och utvecklar verksamhet inom djurskyddsområdet, särskilt avseende lantbrukets djur och försöksdjur. Nätverk av experter anlitas för att säkerställa att aktuell vetenskaplig kunskap tas till vara och sprids. har SCAW t.ex. deltagit i genomförandet av regeringsuppdrag om djurtransporter och om alternativa metoder till djurförsök. Vidare har SCAW utsetts att vara kontaktpunkt för vetenskapligt stöd beträffande skydd av djur för avlivning. SCAW har också avslutat den första delen av ett projekt som syftar till att utveckla samordningen av djurskyddsarbetet inom EU. Arbete inom djurskyddsområdet har skett inom EU. har ministerrådet antagit slutsatser gällande kommissionens meddelande om för djurskydd och djurs välbefinnande 20122015 och kommissionens rapport om effekterna av rådets förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport. har arbete pågått inom EU i samband med genomförandet av antagen gemensam lagstiftning inom djurskyddsområdet. överlämnades djurskyddslagsutredningens betänkande SOU 2011:75 Ny Betänkandet bereds inom . Med utgångspunkt i bl.a. de indikatorer som har valts drar regeringen slutsatsen att det redan goda djurhälsoläget i har förbättrats 2011. Nedgången i antalet nyinfektioner för salmonella kan troligtvis tolkas som ett trendbrott. De insatser som har gjorts har varit särskilt angelägna eftersom salmonella kan smitta mellan djur och människa och stora utbrott snabbt kan medföra stora kostnader och lidande. Tack vare ökad kunskap och medvetet arbete fortsätter antibiotikaanvändningen att minska. Antibiotikaresistenta bakterier är trots detta ett växande problem inom humanmedicinen och medför ett ökat antal svårbehandlade infektioner. Sådana resistenta bakterier kan också infektera djur. För att motverka denna utveckling är det viktigt att vidareutveckla det goda samarbetet mellan myndigheter som ansvarar för folkhälsa och djurhälsa samt att ytterligare fokusera på det förebyggande arbetet. Djurskyddskontrollen visar tydliga förbättringar 2011. De indikatorer som har valts för att följa arbetet pekar dock på att fortsatt arbete behövs. Regeringen följer aktivt den fortsatta utvecklingen och har vidtagit flera åtgärder i syfte att förbättra djurskyddskontrollerna i enlighet med slutsatserna i Statskontorets utvärdering. För att uppnå sund djurhållning och friska djur är det av stor vikt att samarbeta inom EU och internationellt, eftersom frågorna ofta är av gränsöverskridande karaktär. Konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja Lagstiftningen inom livsmedelsområdet ålägger företagen ett långtgående ansvar för att de livsmedel som släpps ut på marknaden är säkra. Livsmedlen ska även vara korrekt märkta och vara det de utges för att vara, denna senare del benämns redlighet i livsmedelshanteringen. är den centrala myndigheten inom detta område. I ansvarsområde ingår även att verka för bra matvanor i befolkningen. Även om ansvaret för att gällande regler följs ligger hos producenterna så bedrivs också offentlig kontroll. Kontrollen inom livsmedelskedjan ska bedrivas enligt principen från jord till bord och vara riskbaserad. Kommunerna, länsstyrelserna och utför olika delar av den offentliga livsmedelskontrollen. I vilken utsträckning som riskbaserade kontroller genomförs varierar mellan kommunerna. Antalet verksamma livsmedelsinspektörer understiger det faktiska behovet dock har underskottet av inspektörer minskat . Att det saknas inspektörer beror huvudsakligen på att det råder brist på utbildade livsmedelsinspektörer. Eftersom livsmedelskontrollen ska vara avgiftsfinansierad torde inte resursbrist vara en avgörande faktor. För att ytterligare förbättra kompetensen i livsmedelskontrollen har initierat ett kompetensutvecklingsprojekt. Projektet omfattar bl.a. framtagande av kontrollhandböcker och genomförande av utbildningar i exempelvis kontrollmetodik och bemötandefrågor. Europeiska kommissionens kontor för livsmedel och veterinära frågor (FVO) har genomfört en revision av den svenska offentliga kontrollen i livsmedelskedjan. På det stora hela har betyget blivit tämligen gott men det påtalades vissa brister framför allt gällande revisionssystemen. FVO framförde även geneella synpunkter på brister i samordningen mellan kontrollmyndigheterna, kontrollpersonalens utbildning och kompetens samt hur myndigheterna vidtar åtgärder och sanktioner. Indikatorn för säker mat har förändrats men är ändå jämförbar mellan åren. Även rapporteringssystemet har ändrats varvid fler kontrollmyndigheters rapportering finns med. Avvikelser fanns inom kontrollområdena HACCP-baserade (faroanalys och kritiska kontrollpunkter) förfaranden, temperatur och utbildning medan det var ovanligare med avvikelser för personlig hygien och information om hälsorisker. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 2.26 Andel allvarliga avvikelser vid offentlig kontroll avvikelser (%) 14 11 9 13 14 Källa: , uppgifterna har uppdaterats sedan 2011 års budgetproposition. Ett annat sätt att få en uppfattning om säkerheten hos livsmedlen är konsumenternas uppfattning om hur stor de anser risken vara att bli matförgiftad i . En mycket hög andel, av tillfrågade konsumenter, anser i en undersökning utförd på uppdrag av , att risken för matförgiftning är liten eller obefintlig. anser att risken är liten eller obefintlig för att det man äter och dricker ska innehålla främmande föremål. Något färre, , anser att risken är liten eller obefintlig att bli sjuk av skadliga ämnen i maten. Livsmedlen i kan generellt bedömas som säkra, även om det kan förekomma att enskilda livsmedel medför risk för ohälsa. Ett exempel är det EHEC-utbrott som inträffade i norra varvid 4 400 människor insjuknade och mer än 50 dog. I insjuknade över 50 personer och en person avled. Den troliga orsaken till utbrottet spårades slutligen till bockhornsklöverfrö från . Genom ett välutbyggt samarbete inom EU med system för snabb informationsspridning mellan medlemsstaterna, fungerande system hos företagen och kontroll från de svenska myndigheterna kan problemen hanteras snabbt så att de felaktiga produkterna kan avlägsnas från marknaden. Problem med dricksvattenförsörjningen är ofta förekommande i . I princip finns det kokningsrekommendationer för dricksvattnet någonstans i . I de allra flesta fall berörs dock ett avgränsat område och rekommendationerna kan oftast hävas . ägde två större utbrott av vattenburen smitta rum. I såväl som smittades ett stort antal människor av parasiten Cryptosporidium med magsjuka som följd. P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 för utbrottet i har beräknats till . beviljades ett villkorat fortsatt undantag från gränsvärden för dioxiner och PCB i viss fisk från . Undantaget innebär att surströmming fortsatt kan saluhållas, liksom alla annan sill/strömming, lax, öring, och flodnejonöga. Regeringen har gett i uppdrag att förstärka informationen till konsumenterna om kostråd för vissa fiskarter från . För att konsumenterna ska ha möjlighet att göra medvetna val mellan olika livsmedel är det viktigt att märkningen av livsmedlen är korrekt och inte vilseleder konsumenten om varans beskaffenhet. Det kan gälla näringsinnehåll, sammansättning, produktinnehåll (t.ex. djurart), vikt och volym, ursprung, produktionssätt (t.ex. genmodifierade eller ekologiska livsmedel) eller hur livsmedlet exponeras i butiken. Inom EU antogs en ny gemensam lagstiftning för hur livsmedel ska märkas. Utifrån lagstiftningen utvecklar vägledningar till kontrollmyndigheter och information till företag. Genom olika kartläggande undersökningar tar verket reda på om det finns brister i redligheten. Resultatet används som underlag för riktad, offentlig kontroll. arbetar även i projektform tillsammans med kommuner och länsstyrelser för att kontrollera redligheten i livsmedelshanteringen. har en särskild kartläggning gjorts avseende soja och risprodukter från som används i sport- och bantningsprodukter. Resultaten visar att små inblandningar av genetiskt modifierad soja i sojabaserade sport- och bantningsprodukter förekommer. Den soja som påträffades i analyserna är riskbedömd och godkänd inom EU, vilket betyder att det, trots bristande märkning, inte innebär någon risk för människors hälsa att äta den. Bra matvanor främjar hälsa och förebygger sjukdom. Det är viktigt att skapa goda förutsättningar för hälsosamma val med utgångspunkt i den enskilda människans intressen och förutsättningar. Andelen överviktiga eller feta män och kvinnor har ökat sedan början av 1990- talet men har legat tämligen oförändrat på en hög nivå . I är hälften av alla vuxna och vart femte barn överviktiga eller feta. Fetma ökar risken för andra sjukdomar, som typ 2-diabetes och hjärt- och kärlsjukdomar. sig åt beroende på ålder, kön, utbildning m.m. Låg utbildningsnivå är fortfarande förknippad med sämre matvanor, främst hos män. Däremot verkar skillnaderna ha minskat något bland kvinnor. Matvanorna i är i behov av förbättringar. Undersökningar visar t.ex. att barn äter alldeles för mycket godis, läsk, glass, snacks och bakverk. Nästan en fjärdedel av kalorierna kommer från dessa livsmedel. Resultat från flera studier pekar på att vuxna vars matvanor bäst överensstämmer med kostråd som baseras på officiella rekommendationer löper mindre risk att drabbas av hjärt- och kärlsjukdom och vissa cancerformer, jämfört med dem vars matvanor i liten grad gör det. När man tittar på näringsintaget finner man ofta att personer med gynnsamt kostmönster har högre intag av bl.a. kostfiber, medan intaget av mättat fett och transfett är lägre. arbete kräver att den vetenskapliga utvecklingen följs och kommenteras öppet och transparent. har publicerat råd om bra mat för flera grupper, bl.a. för spädbarn och småbarn. Verket lämnar också information till gravida och ammande. Det finns även möjlighet för dessa grupper att via ett SMS få information om den s.k. ost- och fiskguiden. nybildade för måltider inom vård, skola och omsorg samordnar och utvecklar, tillsammans med andra aktörer, arbetet med den offentliga måltiden. förmedlar även information om nyckelhålsmärkningen som är ett hjälpmedel för konsumenten att välja nyttigare mat i butiken. Livsmedelskontrollen i bedöms tillfredsställande, men det finns vissa brister. Dessa är vanligast på lokal nivå där kontrollernas utförande kan variera stort mellan kommunerna. Bristerna består främst i att kontrollen utförs på olika sätt av olika kontrollmyndigheter och att det i många kommuner finns för få livsmedelsinspektörer. Arbetet med att skapa likvärdighet och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen måste fortsätta för att upprätthålla det höga förtroende som finns för livsmedlen i . En likvärdig tillämpning och kontroll i och övriga medlemsländer i EU är viktig för att de livsmedelsproducenter som konkurrerar på den inre marknaden ska kunna konkurrera på lika villkor. För att skapa ytterligare förutsättningar i linje med regeringens ambitioner i Matlandet behövs en ökad flexibilitet och riskbaserad tillämpning för att på så sätt skapa förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion, som livsmedelssäkerheten inte åsidosätts. Redlighetsfrågorna i livsmedelshanteringen blir allt viktigare i takt med att fler och fler produkter märks på olika sätt. Reglerna inom området finns till för att säkerställa att konsumenterna inte vilseleds utan kan ta till sig den information som de önskar om livsmedlen. De livsmedel som konsumeras i är i allmänhet säkra. Felaktiga kostvanor med för samhället kostsamma följdsjukdomar är däremot en stor riskfaktor för befolkningen varför det är viktigt att skapa goda förutsättningar för bra matvanor. Det gäller att konsumenter har goda möjligheter och kunskaper om att välja rätt och att som konsument av måltider inom offentlig sektor få ett bra utbud. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen inom visionen bruka utan att förbruka är att De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Ett flertal insatser har ingått i regeringens strävan att nå målet. Det goda djurhälsoläget i har förbättrats . Nedgången i antalet nyinfektioner för salmonella kan troligtvis tolkas som ett trendbrott. Genom kunskap och medvetet arbete har antibiotikaanvändningen minskat kraftigt i och är nu tämligen . Antibiotikaresistenta bakterier är trots detta ett växande problem och medför ett ökat antal svårbehandlade infektioner inom humanmedicinen. För att motverka denna utveckling är det viktigt att vidareutveckla samarbetet mellan myndigheter som ansvarar för folkhälsa och djurhälsa. Djurskyddskontrollen visar förbättringar . Regeringen följer utvecklingen inom området och har även vidtagit flera åtgärder för att ytterligare förbättra djurskyddskontrollen. Livsmedel som konsumeras i är i allmänhet säkra. Vad gäller livsmedelskontrollen bedöms den som tillfredsställande men det finns vissa brister främst på lokal nivå där P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 kontrollernas utförande kan variera stort mellan kommunerna. Det är viktigt att arbetet med att likrikta och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen fortsätter för att upprätthålla de höga förtroende som finns för livsmedlen i . Felaktiga kostvanor med följdsjukdomar är dock en betydligt större riskfaktor för befolkningen än förekomsten av gifter i maten. Sammanfattningsvis bedömer regeringen, baserat på myndigheternas rapportering och med de indikatorer som valts att insatserna bidragit till god måluppfyllelse för målet De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. 2.5.4De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling Regeringens arbete med visionen bruka utan att förbruka upphör inte vid landets gränser utan är i hög grad en global angelägenhet. De gröna näringarna är viktiga för omställning till ett hållbart samhälle. Jordbrukets och fiskets viktiga roll i den globala livsmedelsförsörjningen har uppmärksammats när höga livsmedelspriser har ökat antalet hungriga. Klimat- och miljöfrågor kräver gränsöverskridande överenskommelser. Ett hållbart nyttjande av världens skogar bidrar till globalt hållbar utveckling genom fattigdomsbekämpning som det utgör ett medel i kampen mot den globala uppvärmningen. Andelen överutnyttjade fiskbestånd i världen fortsätter att öka. Handel på en öppen global marknad utan handelsstörningar och med gemensamma standarder bidrar till liknande konkurrensförutsättningar för aktörer i livsmedelskedjan samt till tryggad livsmedelsförsörjning. En trygg global livsmedelsförsörjning fortsatte de kraftiga prisvariationerna på jordbruksråvaror på de internationella marknaderna. Trots en svag tillbakagång 2011 är livsmedelspriserna fortsatt mer än dubbelt så höga som och enligt FAO långt över prisindex års livsmedelskris. Det påverkar möjligheterna att trygga livsmedelsförsörjningen, främst för de drygt 925 miljoner människor som lider av P R O P . 2 0 12 / 1 3: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 hunger, som globalt har ökat i antal trots en ökad jordbruksproduktion i världen. G20 identifierade tryggad livsmedelsförsörjning som en av sina tre högsta prioriteringar för sitt fortsatta arbete och pekade på vikten av satsningar på hållbar jordbruksproduktion, inte minst i utvecklingsländerna, genom insatser från både den privata och den offentliga sektorn. Det är viktiga frågor också för regeringen.