prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — Den kommunalt finan- sierade sysselsättningen, dvs. alla personer som är sysselsatta i kommuner, landsting och hos privata utförare av välfärdstjänster, står för av den totala sysselsättningen i . Redovisningen i nationalräkenskaperna (NR) utgör grunden för den huvudsakliga analysen i detta avsnitt. Det är endast i denna redovisning som den offentliga sektorns (och således kommunsektors) finansiella sparande återfinns. Det är också endast i NR:s redovisning som den kommunala konsumtionen, dvs. de varor och tjänster som konsumeras med kommunala skattemedel och statsbidrag, beskrivs i både nominella och reala termer. Den kommunala konsumtionen utgör en del av BNP. Prog- noserna över den makroekonomiska utveckling- en (se avsnitt 6) och den ekonomiska utveck- lingen i kommunsektorn utgår från de pre- liminära utfallen i NR, där de kommunala konsumtionsutgifterna inte delas in i olika ända- mål (exempelvis vård, skola och omsorg). En begränsning med redovisningen i NR är alltså att det inte går att relatera kommuners och landstings utgifter för olika ändamål till den demografiska utvecklingen. Ett alternativ till redovisningen i NR är att utgå från redovisningen i kommunernas och landstingens räkenskapssammandrag. I samman- dragen redovisas kommunernas och landstingens utgifter som kostnader uppdelade efter olika ändamål. Regeringens prognoser för den kommunala konsumtionen baseras i hög utsträckning på det ekonomiska utrymmet för kommunsektorn. Kommunerna och landstingen antas anpassa kostnaderna i syfte att åtminstone klara balanskravet. Sedan balanskravet infördes tyder resultatutvecklingen också på att kommuner och landsting redovisar överskott och strävar mot kravet på god ekonomisk hushållning. Därmed styrs de kommunala konsumtions- utgifterna i regeringens prognoser av inkomst- tillväxten. , när svensk ekonomi som helhet närmar sig ett normalt resursutnyttjande, beräknas kommunsektorn redovisa ett resultat som ligger i närheten av god ekonomisk hushållning. Kommunsektorns inkomster utgörs i huvudsak av skatteintäkter och statsbidrag. Tillsammans uppgår dessa inkomster till av kommunsektorns totala inkomster, varav skatteintäkterna svarar för . Den fortsatta återhämtningen i ekonomin efter den kraftiga nedgången 2009 medförde att det kommunala skatteunderlaget stärktes 2011. Kommunsektorns skatteintäkter ökade 2011 , vilket motsvarar den genomsnittliga tillväxten 20002008. upphörde merparten av de tillfälliga statsbidragen 2011. Inkomsterna från skatter och statsbidrag växte därmed sammantaget 2011. Diagram 9.1 Skatteintäkter och statsbidrag 20022016 Årlig procentuell förändring, löpande priser. prognos för 20122016. Skatteintäkter och statsbidrag sammantaget Anm.: Skatteintäkter och statsbidrag är justerade för regleringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Skatteintäkterna redovisas exklusive ändrad medelutdebitering. Statsbidragen omfattar här både generella och riktade bidrag, men exkluderar kompensationen för mervärdesskatt. Den kraftiga ökningen av statsbidragen 2005 var i huvudsak en följd av ökade generella bidrag på ca och att sysselsättningsstöden ökade med jämfört med . beror ökningen framför allt på de tillfälliga stöden. Källor: och egna beräkningar. 9.2.1Kommunsektorns skatteintäkter beräknas antalet arbetade timmar i Det kommunala skatteunderlaget består till största delen av utbetalda löner i hela ekonomin, dvs. lönesumman, men också av skattepliktiga transfereringar och hushållens inkomster från näringsverksamhet. Lönesumman bestäms i sin tur av antalet arbetade timmar i hela ekonomin och av tim- lönerna. Vanligtvis följer timlönen i kommun- sektorn löneutvecklingen i näringslivet. Detta innebär att personalkostnaderna i kommunerna och landstingen utvecklas i ungefär samma takt som de kommunala skatteintäkterna vid ett givet antal arbetade timmar i kommunsektorn och ekonomin i övrigt. Det är i stället främst en ökning av antalet arbetade timmar i näringslivet som skapar ökat utrymme för den kommunala konsumtionen. Tabell 9.1 Löner, arbetade timmar och lönesumma Årlig procentuell förändring, nominella löner. Utfall , prognos för 20122016. -0,4 -1,3 -0,9 -0,9 -0,3 -0,3 -0,1 -0,5 -0,3 Anm.: De båda lönemåtten skiljer sig definitionsmässigt åt främst genom att olika typer av ersättningar som bonusersättning, semesterersättning m.m. ingår i NR:s lönemått men inte i konjunkturlönestatistiken. Kalenderkorrigerad utveckling av arbetade timmar. Källor: och egna beräkningar. ökade lönesumman i hela ekonomin relativt starkt . Det var främst en ökning av antalet arbetade timmar i näringslivet som låg bakom denna tillväxt (se tabell 9.1). Den förväntat svagare tillväxten i ekonomin under första halvan av 2012 innebär att lönesumman beräknas växa svagare för jämfört med . I huvudsak är det ökningen av timlönen som ökar det kommunala skatteunderlaget 2012. Antalet arbetade timmar väntas utvecklas svagt i hela ekonomin. näringslivet öka , medan timlönerna i hela ekonomin ökar . Lönesumman prognostiseras öka 2013. Den förväntade tillväxten och framför allt den successivt starkare arbetsmarknaden medför att bidraget från antalet arbetade timmar till lönesumman ökar 20142016. Tabell 9.2 Skatter och statsbidrag Utfall i miljarder kronor. Prognos för 20122016, procentuell förändring om annat ej anges. -1,2 -1,1 för regleringar, mdkr -1,7 -1,6 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av generella och specialdestinerade statsbidrag exklusive kompensation för mervärdesskatt. Skatteinkomster och statsbidrag redovisas justerade för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Medelutdebiteringen höjdes med 2012. För 20132016 används beräkningsprincipen om en oförändrad skattesats. Källor: och egna beräkningar. Det kommunala skatteunderlaget väntas öka 2012 (se tabell 9.2). fasas den sista delen på ut av de tillfälliga statsbidragen. Detta innebär att den totala inkomstökningen av skatter och statsbidrag uppgår till 2012. Den starkare tillväxten i lönesumman innebär, tillsammans med att även pensionsutbetal- ningarna till hushållen successivt ökar, att det kommunala skatteunderlaget växer 20132016. är stats- bidragen i stort sett oförändrade . Skatter och statsbidrag beräknas tillsammans växa med 2013 2016. I det följande avsnittet redogörs mer detaljerat för den årliga utvecklingen av statsbidragen. Kommuner och landsting får bidrag från staten i form av dels generella statsbidrag, dels special- destinerade statsbidrag.96 Det generella statsbidraget utgörs av anslaget 1:1 Kommunal- ekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, som dels används för att reglera kommunsektorns finansiella utrymme, dels för utjämning av skillnader i skattekraft och strukturella kostnadsskillnader. De specialdestinerade stats- bidragen finns under ett flertal anslag, framför allt under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Bidrag för läkemedelsförmånerna svarar för av de riktade statsbidragen. Tabell 9.3 Årlig förändring av statsbidrag enligt national- räkenskaperna, exklusive kompensation för mervärdesskatt Utfall i nivå , prognos för 20122016. -3,0 -0,2 -0,6 Varav (i förhåll- -1,0 -3,0 -0,2 -0,2 -0,6 -13,0 -1,0 -1,9 -1,6 -1,7 -1,6 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av generella och specialdestinerade statsbidrag exklusive kompensation för mervärdesskatt. Av de tillfälliga stats- bidragen på som betalades ut kvarstod 2011, medan konjunkturstödet på upphörde. De tillfälliga statsbidragen fasas ut helt 2012. 1 Regleringar avser kompensation för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. rör regleringen utökade grundavdrag för pensionärer. 2 Övrigt avser exempelvis justeringar som följer av den kommunala finansierings- principen. Källor: och egna beräkningar. 96 Utöver de generella och specialdestinerade statsbidragen får kommuner och landsting dessutom transfereringar från staten som avser kompensation för mervärdesskatt. Denna kompensation uppgick till ca 2011. De generella statsbidragen uppgick enligt NR till 2011. Av dessa utgjorde den slutliga delen av de tillfälliga stöd som betalades ut 20092011 i samband med den ekonomiska krisen och 2009 (se tabell 9.3). Utöver de generella statsbidragen betalades ut som specialdestinerade statsbidrag. minskar statsbidragen netto med , huvudsakligen beroende på att de tillfälliga statsbidragen på upphör. ökar de special- destinerade statsbidragen med till följd av ekonomiska regleringar med anledning av reformer som aviserades i budget- propositionen . ökar de generella statsbidragen under anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, bl.a. till följd av ekonomiska regleringar med anledning av reformer som gjorts inom utbildningsområdet. Statsbidragen är därefter relativt oförändrade . minskar statsbidragen dock med , vilket till största delen förklaras av att beslut om vissa special- destinerade statsbidrag endast har fattats för tiden fram . Utgifterna i kommuner och landsting fördelas enligt NR på konsumtion, investeringar, transfereringar till företag, hushåll och stat samt räntebetalningar. Med konsumtion avses utgifter för tillhandahållande av kommun- finansierade tjänster och varor. Till största delen går utgifterna till konsumtionsutgifter för vård, skola och omsorg. Den kommunala konsumtionen beskrivs utförligare i avsnitt 9.3.1. uppgick de totala utgifterna i och landsting enligt NR till kronor, vilket motsvarar 23 procent av BNP. Kommunsektorn svarade också för närmare hälften, , av den konsoliderade offentliga sektorns utgifter. fortsatte investeringarna att öka kraftigt . I fasta priser ökade Det var framför allt bland kommunerna som investeringarna ökade. I landstingen växte däremot investeringarna långsammare 2011 än 2010. väntas en mindre nedgång av investeringarna i kommunsektorn till följd av den senaste tidens starka investeringstillväxt. År 20132016 beräknas investeringarna öka med eller i löpande priser. Tabell 9.4 Totala utgifter för kommuner och landsting Utfall , prognos för 20122016. Anm.: Posten investeringar inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. Eftersom försäljningen vanligtvis överstiger köp av mark och fastigheter är dessa netto- utgifter negativa, vilket minskar de redovisade utgifterna för investeringar med ca . Källor: och egna beräkningar. Bland övriga utgifter utgör transfereringar till hushållen den största posten. I dessa transfereringar ingår bl.a. ekonomiskt bistånd. Kommunernas utgifter för ekonomiskt bistånd väntas minska . I huvudsak är detta en följd av att stöden som betalas ut avseende den kommunala introduktions- ersättningen successivt ersätts med en statlig etableringsersättning fram . Även kommunsektorns pensionsutbetalningar väntas utvecklas svagare. Det är i stället övriga trans- fereringar som bl.a. går till ideella organisationer och föräldrakooperativ som väntas öka 2012. Totalt beräknas transfereringarna till hushåll öka 2012. prognostiseras samtliga transfereringar till hushållen att öka. Därefter väntas de växa något svagare till följd av att utgifterna för ekonomiskt bistånd minskar, i takt med att läget på arbetsmarknaden för- bättras. Kommunernas upplåning ökade kraftigt , vilket medförde en kraftig ökning av ränteutgifterna. Utgifterna för räntor beräknas vara mer eller mindre oförändrade för att sedan successivt öka. 9.3.1Kommunal konsumtion i löpande priser Förändringen av konsumtionen i löpande priser påverkas både av att priser och löner i ekonomin ändras och av ändringar i omfattningen av den kommunala verksamheten. En ökning av konsumtionen kan alltså både bero på att antalet lärare ökar eller på att lärarnas löner ökar. Den kostnad som är av störst betydelse för konsumtionen i löpande priser är lönekostnaden. De totala kommunala konsumtionsutgifterna och sammansättningen av de välfärdstjänster m.m. som tillhandahålls påverkas vidare av den demografiska utvecklingen. Kommuner och landsting måste dessutom beakta kommunal- lagens bestämmelser om budgetbalans och god ekonomisk hushållning som är kopplade till resultatutvecklingen. Den kommunala verksamheten bedrivs till största delen av anställda i kommuner och landsting. har dock tendensen varit att verksamhet som finansieras av kommuner och landsting i allt högre utsträck- ning utförs av privata aktörer. Andelen av den kommunala konsumtionen som kan hänföras till kommunfinansierad verksamhet i privat sektor var 2011. Det är en ökning jämfört med och jämfört med . Diagram 9.2 Konsumtion i löpande priser Årlig procentuell förändring. Kommunsektorn, genomsnittlig ökning 2001-2011 Källor: och egna beräkningar. Den kommunala konsumtionen i löpande priser ökade preliminärt 2011. Konsumtionen ökade därmed i stort sett enligt genomsnittet för 2000-talet, som ligger på (se diagram 9.2). Givet den stora osäkerheten avseende konjunkturutvecklingen får dock konsumtionsökningen i kommun- sektorn ses som förhållandevis stark 2011. beräknas konsumtionen öka lång- sammare än 2011, vilket beror på att inkomst- erna i kommunsektorn beräknas öka lång- sammare 2012 (se avsnitt 9.2). Den successivt starkare konjunkturen medför att arbetsmarknaden och därmed inkomsttill- växten för kommuner och landsting förstärks . Detta innebär att det skapas utrymme för de kommunala konsumtionsutgift- erna att öka snabbare. Historiskt sett följer kon- sumtionsutgifterna i löpande priser inkomsterna förhållandevis väl. sätter prognos- principen för den kommunala konsumtionen ett tak på den förväntade tillväxten av konsumtions- utgifterna. Konsumtionsutgifterna i prognosen är därför anpassade så att de ökar i takt med inkomsterna. Under 20132016 motsvarar detta en årlig nominell ökning med . Ökningen i konsumtionen är främst en pris- effekt till följd av högre löner i kommunsektorn. Lönerna väntas öka 20122016 (se tabell 9.1). I fasta priser beräknas konsum- tionsutgifterna öka med 0,30,(se avsnitt 9.5.1). 9.4Finansiellt sparande och ekonomiskt resultat i kommunsektorn Det finansiella sparandet i kommunsektorn definieras av regelverket för NR, medan det ekonomiska resultatet bestäms av sektorns intäkter och kostnader enligt den kommunala redovisningen (se även avsnitt 11.5). Kommuner och landsting redovisade ett ekonomiskt resultat före extraordinära poster på . Resultatet 2011 blev därmed betydligt svagare än 2010. Detta förklaras i stor utsträckning av den engångsvisa effekten av att diskonteringsräntan för pensions- skulden justerats ned. Den redovisade kostnadsökningen för kommunsektorn till följd av den lägre räntan uppgår till 8 miljarder Justerat för denna effekt skulle resultatet för hela kommunsektorn vara i nivå med vad som torde motsvara god ekonomisk hushållning. Det finansiella sparandet uppgick enligt NR till -. Skillnaden mellan det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet förklaras bl.a. av att NR och den kommunala redovisningen använder olika redovisningsprinciper för bl.a. investerings- utgifter och finansiella poster. Utgifterna enligt NR påverkas däremot inte av den redovisade effekten av diskonteringsräntan. Tabell 9.5 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall , prognos för 20122016. -0,2 Anm.: Generella bidrag inkluderar även de tillfälliga statsbidragen på 2011. Källor: och egna beräkningar. Att resultatet kunde hållas uppe i kommun- sektorn 2011, trots att den lägre diskonterings- räntan belastade utgifterna, kan delvis förklaras av att det kommunala skatteunderlaget växte förhållandevis starkt till följd av att antalet arbetade timmar i näringslivet ökade. Även de tillfälliga statsbidragen höll i viss mån uppe inkomsterna. Det förhållandevis starka resultatet återspeglas dock inte i det finansiella sparandet. Detta beror delvis på att investeringsutgifterna, som i första hand belastar det finansiella sparandet, ökade med . preliminärt enligt NR i löpande priser . Fortsatt stabila finanser i kommunsektorn 2012 De totala inkomsterna för kommunsektorn beräknas växa 2012, vilket är relativt måttligt. Det är i huvudsak det kommunala skatteunderlaget som bedöms hålla uppe inkomsttillväxten. Efter att ha vuxit förhållandevis starkt 2011, väntas en återhållen ökning av konsumtions- utgifterna . De kommunala konsumtions- utgifterna beräknas liksom inkomsterna växa 2012 i löpande priser. Det finansiella sparandet 2012 förstärks i förhållande till 2011 och beräknas uppgå till -, medan det ekonomiska resultatet beräknas till . Diagram 9.3 Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extraordinära poster i kommuner och landsting Utfall 20002011, prognos för 20122016. Källor: och egna beräkningar. Stabila finanser även 20132016 Det finansiella sparandet beräknas successivt stärkas, men vara fortsatt negativt . Prognosprincipen för beräkningen av de kommunala konsumtions- utgifterna medför att det ekonomiska resultatet beräknas uppgå till 20132016. bedöms resultatet vara i nivå med god ekonomisk hushållning. 9.5Kommunalt finansierad produktion av varor och tjänster Omfattningen och kvaliteten på varor och tjänster som finansieras med kommunala skatte- medel och statsbidrag jämförs med fördel i fasta priser. I detta avsnitt beskrivs den reala sidan av kommunsektorns verksamhet, dvs. den kommunala konsumtionen i fasta priser, den kommunalt finansierade sysselsättningen och produktiviteten i kommunsektorn. Som tidigare nämnts redovisar NR inte konsumtionsutgifter- na i fasta priser uppdelat för olika ändamål (skola, vård och omsorg). Den historiska ut- vecklingen av kostnaderna för olika ändamål, och hur dessa relaterar till demografin, beskrivs utförligt i avsnitt 9.6 i budgetpropositionen . Den ansats som NR använder för att mäta huvuddelen av den kommunala konsumtionen i fasta priser (i BNP) är att mäta vad som produceras, exempelvis antalet undervisade elever i skolan eller utförda hemtjänsttimmar i omsorgen.97 Ett alternativt sätt att jämföra kommun- sektorns verksamhet är att utgå från de kostnader som är förknippade med kommun- sektorns verksamhet. Kostnaderna kan ses som ett mått på resursinsatsen i den kommunala verksamheten.98 Det som gör att utvecklingen skiljer sig åt mellan konsumtionen och kostnaderna i fasta priser är produktiviteten. En viktig faktor som styr hur mycket som produceras av verksamhet är, som nämnts tidigare, inkomstutvecklingen i kommunsektorn, som i sin tur är starkt kopplad till konjunkturen. Andra viktiga faktorer är demografin, produktiviteten och politiska beslut. Kopplingen till inkomstutvecklingen i kommun- sektorn är starkare för kostnaderna än för 97År 2007 bytte NR metod för att beräkna den offentliga sektorns individuella konsumtion i fasta priser. Metodomläggningen innebär att delar av produktionsutvecklingen i kommunsektorn, och därmed konsumtionsutvecklingen, bestäms utifrån volymindex i stället för kostnader. Avsikten är att dessa volymindex bättre ska mäta vad den offentliga sektorn faktiskt producerar (output) i stället för att likställa produktionen med insatsen i produktionen i form av arbete och kapital (input). Volymindex finns för merparten av de individuella ändamålen såsom utbildning och omsorg. 98Med kostnader i fasta priser avses konsumtionen i löpande priser deflaterad med ett prisindex. I det följande beskrivs därför både hur kommunernas och landstingens kon- sumtion och kostnader i fasta priser varierar . 9.5.1Kommunal konsumtion och kostnader i fasta priser Den kommunala konsumtionen ökade förhåll- andevis starkt i fasta priser , men förväntas öka långsammare (se diagram 9.4). Den svagare konsumtionen 2012 beror på att inkomsterna ökar förhållandevis svagt. Därmed finns det sämre förutsättningar att öka konsumtionsutgifterna i fasta priser givet att lönerna ökar enligt prognosen och att balanskravet ska hållas . Som tidigare nämnts påverkas en stor del av den kommunala produktionen, och därmed också konsumtionen, i NR av den demografiska utvecklingen. Den demografiskt betingade efterfrågan förväntas öka förhållandevis svagt i kommunerna . Detta beror delvis på att elevunderlaget i grund- och gymnasieskolan utvecklas svagt. Diagram 9.4 konsumtion och kostnader i fasta priser Årlig procentuell förändring. Utfall , prognos 2016. Anm.: Konsumtionen och kostnaderna är uttryckta prisnivå. Källor: och egna beräkningar. År 20132016, när antalet arbetade timmar i ekonomin, och därmed ökningen av kommun- sektorns skatteintäkter, ökar snabbare väntas den kommunala konsumtionen i fasta priser öka något snabbare jämfört med . Tabell 9.6 konsumtion och kostnader i fasta priser Årlig procentuell förändring i fasta priser. Utfall , prognos för 20122016. Konsumtion i fasta priser -0,4 -0,2 Källor: och egna beräkningar. Konsumtionen väntas öka något starkare än kostnaderna , främst 20122014. Oavsett förändringen i inkomsterna ökar det kommunala åtagandet i takt med att befolkningen ökar i storlek och att andelen äldre personer som är i behov av äldreomsorg blir fler. Utrymmet att öka kostnaderna i fasta priser är dock begränsat, i synnerhet 2012. En förutsättning för att konsumtionen ska öka i enlighet med prognosen är därför att produk- tiviteten i kommunsektorn ökar (se avsnitt 9.5.3). För att följa utvecklingen av antalet sysselsatta och antalet arbetade timmar för välfärdstjänster kan man inte enbart se till den verksamhet som bedrivs direkt i regi. Överföringen av tjänster från kommunala till privata utförare har ökat och är en viktig förklaring till att sysselsättningen i kommunsektorn inte ökar starkare. Med kommunalt finansierad sysselsättning avses sysselsatta i kommuner och landsting samt hos privata utförare av välfärds- tjänster. Det finns ingen statistik avseende antalet kommunalt finansierade arbetstimmar och sysselsättningen i den privata sektorn. Uppgifterna för utfallsåren baseras därför på beräkningar.99 99 Se promemoria nr 6 2010 från . Antalet sysselsatta väntas i stort sett vara oförändrat 20122014 Den kommunalt finansierade sysselsättningen bedöms vara i stort sett oförändrad 20122014 (se diagram 9.5). Sysselsättningen väntas falla svagt (mätt som årsgenom- snitt ökar dock sysselsättningen något 2012). Sammantaget faller sysselsättningen 2012 och 2013. Den svaga nedgången i sysselsättningen hänger samman med den förhållandevis svaga inkomst- och konsumtions- ökningen . I och med att antalet arbetade timmar i ekonomin i stort sett är oförändrat betyder det att inkomstökningen i kommuner och landsting i stor uträckning uppstår till följd av högre löner i ekonomin. Konsumtionsutgifterna i kommunsektorn går därmed också i hög ut- sträckning till högre lönekostnader och således inte till att anställa fler personer. Den svaga ned- gången i sysselsättningen väntas uteslutande ske i kommunsektorn medan den kommunalt finansierade sysselsättningen i privat sektor för- väntas fortsätta öka. I tabell 9.7 redovisas hur den kommunalt finansierade sysselsättningen beräknas vara sammansatt 20122016. Diagram 9.5 Kommunalt finansierad sysselsättning och sysselsättning i kommunsektorn Utfall , prognos för 20122016. Kommunfinansierad verksamhet exkl. plusjobb Kommunfinansierad verksamhet inkl. plusjobb Sysselsättning i kommunsektorn inkl. plusjobb Sysselsättning i kommunsektorn exkl. plusjobb 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: ingår i kommunsektorn, och därmed också i den kommunalt finansierade verksamheten, . Källor: , och egna beräkningar. har förändringen i syssel- sättningen i kommunsektorn förklarats av att kommun- och landstingsanställda i genomsnitt arbetar fler timmar . Den genom- snittliga arbetstiden bedöms inte komma att förändras i någon större utsträckning . Den årliga ökningstakten för antalet sysselsatta förväntas av den anledningen bli densamma som ökningstakten i antalet arbetade timmar i kommunsektorn 20122016. Tabell 9.7 Kommunfinansierad sysselsättning Utfall , prognos för 20122016. Tusentals personer Årlig förändring i tusentals personer