prop · H0031d33 · 2012-09-20 00:00:00 — I enlighet med det tredje postdirektivet har flertalet medlemsstater öppnat sina respektive postmarknader för konkurrens. De resterande har utsträckt tidsfrist fram till utgången av 2012. Syftet med PTS upphandling av grundläggande betaltjänster är att samhällets behov av dessa tjänster ska tillgodoses och de politiska målen uppnås. Behoven och förutsättningarna skiljer sig dock åt mellan olika delar av landet och mellan de olika individer/hushåll som använder sig av de av PTS upphandlade tjänsterna Betalservice och Brevgiro. Statens arbete med att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster måste därför utgå allt mer från regionala och lokala förutsättningar och lösningar. Länsstyrelsernas arbete inom området är en förutsättning för att de regionala och lokala behoven ska kunna tillgodoses på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Vissa användare av tjänsten Brevgirot, som upphandlats av PTS, behöver hjälp av anhöriga, vänner eller grannar för att använda tjänsten. Om utformningen av tjänsten för att betala räkningar förenklades skulle fler sannolikt kunna hantera sina räkningar helt själva. Användningen av Betalservice på 15 ställen i fem olika län, som upphandlats av PTS, varierar stort sinsemellan. Två av ombuden står för av samtliga Betalservices transaktioner, medan andra har en tydlig säsongsberoende användning främst . Den transaktion som är vanligast, , är kontantuttag med kort. I länsstyrelsernas arbete med bl.a. en ersättningsverksamhet för Betalservice, och av deras rapportering framgår att möjligheten att använda elektroniska betaltjänster fortfarande skiljer sig åt i olika delar av landet. Vidare framgår att vissa grupper av användare med vissa funktionsnedsättningar fortfarande har svårt att använda de tjänster som marknaden erbjuder . Marknaden för betaltjänster utvecklas snabbt medan tillgänglighet och användbarhet kan förbättras, speciellt för vissa grupper av användare med vissa funktionsnedsättningar. PTS har analyserat möjligheten för personer med funktionsnedsättning att använda elektroniska kommunikationstjänster för att använda internetbanker till att betala räkningar. Om teknik och tjänster skulle anpassas bättre efter denna användargrupp skulle sannolikt fler människor välja att t.ex. betala sina räkningar elektroniskt. Trots ökad kortanvändning har allmänheten fortfarande behov av kontanter. Näringsidkare i glesbygd och skärgårdsområden får ibland resa långa sträckor för inlämning av dagskassor. Lo- kal återcirkulation av kontanter skulle bidra till att minska dagskasse- och uttagsproblematiken. Länsstyrelserna efterfrågar främst bra it-infra- struktur i hela landet, en gemensam standard för att påskynda teknikutvecklingen och tillgängligheten till tekniken i hela landet samt lokala återcirkulationssystem för kontanter. En snabb utveckling på it-området fortsätter att påverka många aspekter av samhällslivet i och andra länder. Forskning visar att investeringar i it leder till innovation, ekonomisk tillväxt och ökad social välfärd7. Den digitala ekonomin är en av de starkaste sektorerna just . Den är redan lika stor som hela ekonomi och växer , enligt Europeiska kommissionen. It blir allt mer betydelsefullt för många varor och tjänster. Inte minst utgör mjukvara en allt större andel av produktionsvärdet i sammansatta produkter som personbilar och lastbilar. Digital teknik sänker transaktionskostnader vilket expanderar marknaden för varor och tjänster. Fler små företag kan i större utsträckning bedriva 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 import och export. För konsumenter och företag ökar variationen i utbudet och det blir lättare att hitta leverantörer och kunder. Den fortsatta utvecklingen på it-området i har betydelse för möjlighet att göra sig gällande på en global marknad. För som medlemsland i EU har det betydelse för möjligheterna för den inre marknaden med 500 miljoner europeiska konsumenter att fortsätta utvecklas i en digital inre marknad. Kommissionen bedömer att tjänster som bygger på radiospektrum, allt från trådlöst internet till medicinsk utrustning, står för ca 3,5 miljoner jobb. ligger i framkant inom detta område genom den tidiga utbyggnaden av 4G- nätet och har möjlighet att vara en stark aktör på den inre marknaden. Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. är ett av de länder som ofta rankas högt i internationella mätningar. För att behålla denna position behövs fortsatta insatser inom den digitala agendans strategiska områden. Det handlar om att öka den digitala delaktigheten så att fler vill och vågar använda digitala tjänster. Men också om att få fram fler tjänster som gör att kvinnor och män upplever att de verkligen har nytta av att använda internet. En förutsättning för detta är det finns tillgång till bredband i alla delar av landet. En viktig aktör i det långsiktiga arbetet är Di- som tillsattes . Kommissionen ska bl.a. verka för att det it-politiska målet uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs (dir. 2012:61). Detta ställer krav på att utvecklingen kontinuerligt följs upp och analyseras. Kommissionen ska därför analysera utvecklingen inom agendans fyra strategiska områden. Slutredovisning av uppdraget sker . För att nå målet har alla en roll att spela, såväl företag, organisationer och offentlig sektor som enskilda medborgare, där var och en bidrar utifrån sin roll och sitt ansvarsområde. Det är därför viktigt att vidareutveckla möjligheterna med det signatärskap som erbjuds företag och organisationer i anslutning till den digitala agendan för . Ytterligare en viktig del för att nå målet är ett it-politiskt strategiskt arbete på regional nivå. I syfte att främja detta och att bryta ner den digitala agendan till en regional nivå, så erbjuds kommunala samverkansorgan, länsstyrelser och 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 landsting möjlighet att bli signatärer. Det innebär att organisationen ställer sig bakom målet och gör ett frivilligt åtagande att utarbeta en digital agenda. har representanter för sju län signerat en sådan avsiktsförklaring och flera har anmält intresse, se även avsnitt 4.4.2. Samhället står inför stora utmaningar då allt färre ska försörja allt fler. Digitaliseringen av samhället och den snabba it-utvecklingen innebär nya möjligheter för det offentliga att möta utmaningen att och med en åldrande befolkning leverera mer med hjälp av mindre resurser. Offentlig sektors tjänster ska utformas med utgångspunkt från medborgares och företagares behov, såväl kvinnors som mäns. It skapar dessutom nya möjligheter att tillgängliggöra offentlig information för vidareutnyttjande, öka transparensen samt tillföra inflytande och ökad demokrati. Ett arbete pågår inom för att ta fram en strategi om e- förvaltning. 4.5.2Lätt och säkert att använda Att möta målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter förutsätter att en så stor andel som möjligt av invånare och företag är digitalt inkluderade. Ny teknik och nya tekniska lösningar är viktiga verktyg för att förbättra och utveckla befintliga och nya tjänster för alla kvinnor och män utifrån deras olika förutsättningar och behov. På det sättet underlättas vardagslivet och möjliggörs för alla att delta i samhället, men också för att öka möjligheterna till arbete och utbildning. Regeringen har möjlighet att påverka förutsättningar så att positiva effekter kommer individen och samhället till godo. Frågan om hur fler ska kunna ta del av digitaliseringens möjligheter spänner över i stort sett alla politikområden och kräver samarbete och dialog mellan olika aktörer såsom myndigheter, privata aktörer, organisationer och företrädare för olika användargrupper. Därför krävs fortsatta insatser av skilda slag. Det handlar om tillgången till bredband men i allt högre grad handlar det om användbarhet och tillgänglighet till tjänster där människors delaktighet i alla aspekter av informationssamhället måste stå i fokus. öka användandet av it-tjänster behöver även bl.a. kompetensen hos användarna beaktas. Produkters och tjänsters användbarhet och tillgänglighet behöver beaktas mycket tidigare i utvecklingskedjan och det behöver skapas bättre processer för att löpande förbättra dessa i en ständig utveckling. Genom att tillsätta Användningsforum vill regeringen uppmärksamma frågan kring användbarhet och tillgänglighet samt skapa en plattform för dialog kring dessa frågor. Samtliga aktörer i samhället ska kunna lita på att informationssystemen är robusta och tillförlitliga avseende tillgänglighet, konfidentialitet och riktighet. En viktig del av detta är arbetet med vardagssäkerhet. Däri bör ingå att förstärka säkerheten, tilliten och kunskaperna hos verksamheter och medborgare eftersom den enskildes agerande kan få effekter för säkerheten i samhället i stort. Ansvaret för nät- och informationssäkerhet delas av användare, marknadens aktörer och staten. Alla dessa parter bör således bidra till att förbättra nät- och informationssäkerheten och för att öka tilliten till it-systemen. Denna tillit driver användning av tjänster som i sin tur driver utveckling av innovation, tillväxt, delaktighet m.m. Välinformerade och medvetna it-användare är avgörande för att öka säkerhet i och tillit till elektronisk kommunikation. PTS konsumentundersökning visar dock att kunskaps- och tillitsnivåer alltjämt kan förbättras. De olika typer av intrång i och obehörigt utnyttjande av vanliga användares datorer som finns måste motverkas. Därför krävs kontinuerliga insatser för att öka skyddet och kompetensen hos användare kring rutinmässig och förebyggande säkerhet. Marknadsaktörer som besitter den bästa kunskapen om dessa frågor har ett stort ansvar att bidra till detta ökade skydd. Staten bör dock utifrån sitt ansvar, vid behov, bistå med kompletterande insatser. PTS bör fortsätta sitt arbete med information och tjänster till konsumenter och småföretag för att de ska kunna använda internet på ett säkrare sätt. Det finns behov av regelbundna undersökningar för att kartlägga användares kunskap, beteende och tillit vid användning av elektroniska kommunikationstjänster. För att få ökade kunskaper om dylika problem i är det också angeläget att analysera antalet och allvaret i de störningar, avbrott och integritetsincidenter som ska rapporteras i enlighet med de nya reglerna som införts i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Det internationella arbetet kring nät- och informationssäkerhet är viktigt och bör fortsätta. En av de viktigare bevekelsegrunderna för det internationella arbetet är att funktionen i del av internet och de svenska itsystemen är beroende av att nätverk och kontaktpunkter även utanför och EU fungerar. Dessutom kommer många it-attacker från datorer utomlands. Motståndskraften i behöver således vidmakthållas. bör även arbeta för att andra länder blir bättre på att förebygga och hantera hot och risker avseende informationssäkerhet. Detta beskrivs mer omfattande under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. 4.5.3Tjänster som skapar nytta E-delegationen har haft regeringens uppdrag att samordna arbetet med e-för- valtning. Under den tiden har delegationen arbetat fram ett antal förstudier till strategiska e- förvaltningsprojekt. Dessa behöver nu genomföras som del i en sammanhållen strategi. Regeringen har för avsikt att stegvis förbättra styrningen, inklusive den finansiella styrningen, och samordningen av myndigheternas e-förvalt- ningsprojekt. Syftet är att åstadkomma en öppnare, enklare och effektivare förvaltning. pågår ett arbete med att formulera regeringens strategi för e-förvaltning, baserat bl.a. på E-delegationens förslag i betänkandet Strategi för myndigheternas arbete med e- förvaltning (SOU 2009:86). satsar därför regeringen för att finansiera strategiska e- förvaltningsprojekt. Medlen ska bl.a. användas för att genomföra de projekt som E-delegat- ionen har föreslagit samt genomföra ytterligare förstudier. Projektens syfte ska vara att skapa en öppnare, enklare och effektivare förvaltning, och präglas av säkerhet och skydd för den personliga integriteten samt innebära ökade möjligheter för öppenhet och transparens. Projekten ska effektivisera flera myndigheters verksamhet och vara 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 svåra för enskilda myndigheter att genomföra då nyttan tillfaller någon annan part än den som tar investeringskostnaden eller där investeringen inte kan finansieras med lån. Projekten ska möjliggöra besparingar på de myndigheter eller sakanslag där nyttorna materialiseras. Projekten ska generera konkreta nettobesparingar till statskassan. Under förutsättning att projekten kan utformas och beslutas på ett sådant sätt att kostnaderna täcks med realiserade besparingar avser regeringen att återkomma till frågan om den fortsatta utvecklingen av e-förvaltning i budgetpropositionen 2014. Regeringen fattade tre beslut om initiativ på myndighetsgemensam nivå för att göra förvaltningen öppnare, enklare och effektivare. Med öppnare och smartare e-tjänster förenklas vardagen för medborgare och företagare som den offentliga sektorn blir effektivare. Förvaltningen ska bli öppnare genom plattformen en portal för innovation. Verket för innovationssystem () har fått i uppdrag utveckla en teknisk plattform för förmedling av data som tillgängliggjorts för vidareutnyttjande samt vidareutveckla denna. Portalen ska också bidra till att öka transparensen i offentlig sektor. Inom ramen för strategiprojektet utreds om reglering ökar antalet öppna datakällor från myndigheterna (dnr N2012/3599/ITP). Det ska bli enklare för privatpersoner och företag att ta tillvara sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter i kontakter med myndigheter. har därför fått regeringens uppdrag att tillhandahålla Mina meddelanden, en infrastruktur för digital myndighetspost. Medborgare och företagare ska kunna välja att få all sin post från anslutna myndigheter, kommuner och landsting digitalt, via säker e-post, i stället för i pappersform (dnr N2012/3597/RS) vilket leder till besparingar för myndigheterna. samverkar med , och Kommuner och Landsting för att åstadkomma en markant ökning vad gäller e- tjänsternas användningsgrad. För att främja en effektivare statsförvaltning har regeringen fattat beslut om att alla statliga myndigheter med fler än 50 anställda ska beställa sina varor och tjänster elektroniskt. Detta ska även förenkla för företag som levererar till offentlig sektor. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 randet av elektroniska beställningar beräknas kunna bidra till besparingar på (dnr N2012/3598/RS). har regeringens uppdrag att leda och samordna införandet av elektroniska beställningar. Den nya myndigheten servicecenter som inrättades har till uppgift att tillhandahålla tjänster som gäller administrativt stöd åt statliga myndigheter. En tjänst som myndigheten kommer att erbjuda är stöd för e- handel, som syftar till att effektivisera myndigheternas övergång till elektroniska beställningar . Dess verksamhet redovisas under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Med utgångspunkt i de förslag som presenterades av Utredningen om bildande av en e-legiti- mationsnämnd i dess betänkande och Svensk e-legitimation (SOU 2010:104) och de synpunkter som lämnades under remissbehandlingen av betänkandet, bereder frågan om behovet av ny lagstiftning beträffande myndigheternas tillgång till tjänster för elektronisk identifiering. Avsikten är att försöka tillse att alla de som tillhandahåller e-identifieringstjänster och som uppfyller de krav som ställer upp ska kunna anslutas till systemet för Svensk e-legitimation. Förhoppningen är att detta ska bidra till utvecklingen på området och att det leder till ökad tillgänglighet till och användarvänlighet av e-legitimationer som kan användas för tillgång till e-tjänster i samhället. Målet är att ett eventuellt nytt system för Svensk e-legitimation ska vara tillgängligt från och att övergången från dagens system ska gå så smidigt som möjligt. ska ha bredband i världsklass. Delmålet i regeringens bredbandsstrategi (dnr N2009/831/ITP) är redan uppnått, dvs. att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s. Skillnaderna mellan olika delar av landet är dock fortfarande stora. Regeringen arbetar nu för att nå målet för 2020, dvs. att av alla hushåll och fasta verksamhetsställen bör ha tillgång till /s. Till detta kommer EU:s mål att alla européer bör ha tillgång till internet med en hastighet på mer än /s. Tillgång till it-infrastruktur och bredband har stor betydelse för bl.a. möjligheten att driva och utveckla företag i alla delar av landet samt för att tillhandahålla god samhällsservice. Utgångspunkten är att tillgången till it-infrastruktur i första hand ska säkerställas genom en väl fungerande marknad. Nya digitala tjänster och förändrade användarmönster gör att efterfrågan på hög överföringskapacitet och mobilitet ökar kontinuerligt, vilket i sin tur ställer krav på stora investeringar i it-infrastrukturen. I svenska gles- och landsbygder saknas i vissa områden incitament för marknaden att göra sådana investeringar. Enligt PTS bredbandskartläggning 2011 har av befolkningen tillgång till bredband med hög hastighet utanför tätorter och småorter. Motsvarande siffra i tätorter och småorter är . Det finns därför ett fortsatt behov av statliga stödinsatser i vissa gles- och landsbygder för att nå bredbandsmålet . Regeringen kommer därför att fortsätta med riktade satsningar på bredband med hög överföringskapacitet i områden som saknar kommersiella förutsättningar för utbyggnad. Regeringen föreslår att Landsbygdsprogrammet förstärks med ytterligare totalt i syfte att öka tillgängligheten till bredband på landsbygden (se även avsnitt 2.6.1 utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel). Av dessa tillförs PTS totalt för offentlig medfinansiering . För att ytterligare främja utbyggnaden av bredband i hela landet är dialog och samverkan mellan de olika aktörer som verkar på den svenska bredbandsmarknaden viktig. Regeringen fortsätter därför arbetet med Bredbandsforum för att tillsammans med bredbandsaktörerna hantera de utmaningar som de olika aktörerna ställs inför. Samhällsomfattande tjänster och telefoni Telefoni och en anslutning som medger en funktionell tillgång till internet är viktiga kommunikationsmedel, som kan jämföras med en väg framdragen till bostaden. tande tjänster motsvarar rimliga krav på den lägsta nivå av kommunikationstjänster som ska finnas tillgängliga i samhället. Regeringens beslut att höja nivån för funktionell tillgång till internet från 20 kbit/s till /s ska ses som en tydlig signal om vilken lägstanivå som bör eftersträvas. Tillgången till såväl telefoni som internet är mycket god på en övergripande nivå. I och med utbyggnaden i det s.k. 800 MHz-bandet förväntas dessutom i princip alla få tillgång till /s . I enstaka fall kan det dock finnas fortsatt behov av statliga medel för upphandling av telefonilösningar eller internetanslutning. Som aviserats i budgetpropositionen avser därför regeringen att även för 2013-2014 avsätta för dessa ändamål. Den elektroniska kommunikationen ska vara uppbyggd på ett sådant sätt att allvarliga händelser inte leder till oacceptabla avbrott eller störningar. I takt med samhällets allt ökande beroende av internet och telefoni så minskar acceptansen för avbrott. Avbrott i internet- och teletrafiken kan ge allt allvarligare följder för samhället som de robusthetshöjande åtgärder som gjorts också inneburit minskad sårbarhet, t.ex. minskade avbrottstider. Detta robusthetshöjande arbete måste fortgå i den takt som näten byggs ut och beroendet av internet ökar inom alla samhällssektorer. Åtgärder för robust elektronisk kommunikation kräver framförhållning och kontinuitet. Ett effektivt arbete med kontinuerliga robusthetshöjande åtgärder som ger optimal utdelning kräver fortsatt utveckling och samverkan med marknadens aktörer. Statliga och privata medel bör tillsammans användas för vitala insatser där marknaden inte kan agera enbart på egen hand. Denna privatoffentliga samverkan bidrar till framtida minskade kostnader för samhället till följd av färre avbrott och driftsäkrare nät för tele- och internettrafik. Internet i och globalt Internets utveckling ska karaktäriseras av öppenhet, frihet och säkerhet, till gagn för medborgare, företag, organisationer och offentlig sektor. Målet är ett globalt, tillgängligt, öppet och robust internet som präglas av frihet, öppenhet samt respekt för mänskliga rättigheter 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och den personliga integriteten. Flerpartssamverkan i olika fora ska stärkas. Kommunikation är en nödvändighet i ett modernt demokratiskt samhälle, både för att främja företagande, innovation och konkurrens men också för att den enskilde ska kunna nå och sprida information, utnyttja sin yttrandefrihet och kunna vara delaktig. En grundförutsättning är de robusthetshöjande insatser som beskrivs i avsnitt 4.4.5. Arbetet med offentlig sektors utveckling av e- tjänster ska stödja övergången till nästa version av internetprotokollet IPv6. Arbetet med att öka användningen av säkerhetsstandarden DNSSEC bland offentliga användare bör också fortsätta. bör alla myndigheter använda sig av DNSSEC och vara nåbara med IPv6, vilket också framgår av den digitala agendan för . bör fortsätta engagera sig internationellt, samarbeta med branschen, civilsamhället och med andra länder och därigenom kunna påverka utvecklingen för att bibehålla internet som en öppen decentraliserad plattform för kommunikation. har arbetat för att bekräfta de mänskliga rättigheternas tillämplighet även på internet. Detta arbete ger resultat, t.ex. genom den resolution om yttrandefrihet på internet som antogs vid för mänskliga rättigheter . kommer därför att vara fortsatt aktivt inom for Assigned Names and Numbers (ICANN), (), on Internet Governance (HLIG), (), samt andra berörda internationella organ (se även avsnitt 4.4.5). Bedömningen är också att GAC bör vara fortsatt aktivt i dialogen med såväl som andra delar av ICANN, liksom med andra internetintressenter och rådgivande organ för att därigenom få större genomslag för GAC:s synpunkter. Bedömningen är att det arbete som bedrivits inom GAC har bidragit till att allt fler länder fått gehör för sina ståndpunkter gentemot ICANN och bidragit till internationalisering av domännamnsfrågan likväl som ett stabilt, öppet, robust och globalt internet. öppnade ICANN möjligheterna för ansökning om införande av nya toppdomäner på internet. Efter avslutad ansökningstid hade 1 930 ansökningar inkommit. Det återstår nu ett stort arbete för ICANN 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 att hantera dessa, innan besked om vilka toppdomäner som slutligen kan lanseras på internet. Ett svenskt engagemang i bl.a. IGF och ICANN har bidragit till arbetet med att bibehålla ett globalt och robust internet som präglas av frihet och öppenhet. Detta arbete behöver fortgå och det krävs ett än bredare engagemang för dessa frågor då det i allt kraftfullare termer framgår att det finns länder runt om i världen som vill se en statsledd förvaltning av internet, vilket står i kontrast till den svenska synen på flerpartssamverkan kring internets styrning och förvaltning. Regeringens utgångspunkt är att fortsatt säkerställa en i huvudsak marknadsledd utveckling av prisvärda högkvalitativa tjänster som är lätta och säkra att använda. Sektorn för elektronisk kommunikation präglas visserligen av en stor mängd regler, men målet är att inte ha fler regler än nödvändigt. PTS utövar tillsyn på en marknad som är i ständig rörelse. Myndigheten verkar för en långsiktigt fungerande konkurrens, effektivt resursutnyttjande och för att säkra att konsumenter inte kommer i kläm bl.a. när det gäller information om innehåll i avtal om t.ex. bredbands- och internettjänster. Många nya elektroniska tjänster skapas kontinuerligt vilket leder till ökad nytta och välstånd.