prop · GZ03144 · 2012-04-26 00:00:00 — I promemorian föreslogs även att förslaget om undantag från kraven på genomförd introduktionsperiod och lämplighetsprövning för att en lärare eller förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning ska få legitimation ska upphöra att tillämpas den dag som regeringen bestämmer. Remissinstanserna: Några synpunkter på förslaget har inte lämnats. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 13 § första stycket skollagen i dess lydelse före ska huvudmännen för undervisning använda lärare eller förskollärare som har en utbildning som är avsedd för den undervisning som läraren eller förskolläraren ska Några krav utöver det ställs inte. Vidare får enligt 2 kap. 20 § första stycket samma lag i dess lydelse före lärare eller förskollärare som har någon typ av lärarexamen eller förskollärarexamen enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av högskolelagen (1992:1434) eller motsvarande äldre utbildning anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. När det gäller lärare eller förskollärare med utländsk utbildning krävs det i stället ett behörighetsbevis som har meddelats av . 2011 är det dock inte möjligt att ansöka om behörighetsbevis hos Lärare och förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning kan nu i stället ansöka om legitimation hos Skol- verket som också prövar dessa lärares och förskollärares behörighet. För medborgare i en annan medlemsstat i EU, liksom för medborgare inom EES och i , som vill utöva ett yrke som är reglerat i en annan medlemsstat gäller och rådets direktiv 2005/36/EG av om erkännande av yrkes- kvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22, Celex 32005L0036). direktivet är den mottagande medlemsstaten skyldig att ta hänsyn till de kvalifikationer som medborgaren har förvärvat i en annan medlemsstat och att bedöma om dessa motsvarar de kvalifikationer som krävs i det Som tidigare redovisats föreslås nu att det till och med den inte ska ställas något formellt krav på legitimation och därmed inte heller på genomförd introduktionsperiod och lämplighetsprövning för lärare och förskollärare med en svensk examen för att få anställas som lärare eller förskollärare utan tidsbegränsning eller för att få bedriva undervisning i skolväsendet. Några högre krav får inte ställas på lärare och förskollärare med utländsk utbildning och det är naturligtvis inte heller lämpligt. Det bör därför framgå av en övergångsbestämmelse i införandelagen att det på motsvarande sätt inte ska ställas några sådana krav när det gäller lärare och förskollärare med 5.7 tillämpning av vissa bestämmelser om särskild utbildning för vuxna Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om att vissa bestämmelser om betygssättning i den nya skollagen ska tillämpas för elever i särskild utbildning för vuxna från och med en senare tidpunkt än . Förslag i promemorian av : Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: I 21 kap. 19 § skollagen finns det bestämmelser om att beteckningarna A, B, C, D eller E ska användas tillämpas enligt 22 § första stycket införandelagen på särskild utbildning bestämmelser finns i 18 kap. 19 § skollagen när det gäller gymnasie- särskolan. För dessa bestämmelser finns det dock ett bemyndigande i 18 § införandelagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om att bestämmelserna ska tillämpas från och med en senare tidpunkt än . Regeringen har med stöd av detta bemyndigande meddelat föreskrifter om att 18 kap. 19 § skollagen ska tillämpas för elever i gymnasiesärskolan för utbildning som påbörjas efter (se punkt 12 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till gymnasieförordningen [2010:2039]). Regelverket för särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå bör i denna del motsvara regelverket för gymnasiesärskolan. Eftersom de nuvarande kursplanerna för särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå enligt 21 kap. 5 a § skollagen och ikraftträdande- och övergångs- bestämmelserna till lagen (2012:109) om ändring i nämnda lag ska ersättas med ämnesplaner är det inte lämpligt att införa de nya betygsbeteckningarna i de nuvarande kursplanerna. Det bör därför i införandelagen införas en bestämmelse som motsvarar den i 18 § samma lag av innebörd att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att 21 kap. 19 § skollagen ska tillämpas för elever i särskild utbildning för vuxna från och med en senare tidpunkt än . 6.1Förslag till lag om ändring i skollagen Regeringens förslag: Lagen om ändring i skollagen ska träda i kraft i fråga om ändringar i paragrafen med bestämmelser om vem som beslutar om betyg och i övrigt . Förslag i promemorian: Ändringarna i paragrafen med bestämmelser om vem som beslutar om betyg ska träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. I övrigt överensstämmer promemorians förslag med regeringens. Remissinstanserna: Några synpunkter på förslaget har inte lämnats. Skälen för regeringens förslag: Lagen om ändring i skollagen bör i den del den avser ändringar i bestämmelserna om vem som beslutar om betyg (3 kap. 16 §) träda i kraft , dvs. som dessa bestämmelser ska börja tillämpas enligt förslaget i denna proposition (se avsnitt 5.1). Övriga delar bör träda i kraft före då nu aktuella bestämmelser om lärar- och förskollärarlegitimation ska börja tillämpas och som föreslås börja tillämpas från och med den Datumet bör bestämmas till . 6.2Förslag till lag om ändring i lagen om införande av skollagen Regeringens förslag: Lagen om ändring i lagen om införande av skollagen ska träda i kraft . Bestämmelsen om undantag från kraven på genomförd introduktionsperiod och lämplighetsprövning för att en lärare eller förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning ska få legitimation ska tillämpas för tid . Bestämmelsen ska vara tillämplig endast om ansökan om legitimationen har kommit in till före . Förslag i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag i fråga om när lagen ska träda i kraft. I promemorian fanns inget förslag om när bestämmelsen om undantag från kraven på genomförd introduktionsperiod och lämplighetsprövning för att en lärare eller förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning ska få legitimation är tillämplig. Remissinstanserna: Några synpunkter på förslaget har inte lämnats. Förslag i promemorian av : Lagändringen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker detta. Skälen för regeringens förslag: Lagen om ändring i införandelagen bör träda i kraft före då nu aktuella bestämmelser om lärar- och förskollärarlegitimation ska börja tillämpas och som föreslås börja tillämpas . Även ändringen i den del den avser senare tillämpning av vissa bestämmelser om särskild utbildning för vuxna bör träda i kraft , eftersom 21 kap. 19 § i den nya skollagen enligt 22 § första stycket införandelagen ska tillämpas . I 35 § föreslås en bestämmelse om undantag från kraven på genomförd introduktionsperiod och lämplighetsprövning för att en lärare eller förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning ska få legitimation (se avsnitt 5.6). Detta bör, i enlighet med vad har anfört i sina synpunkter över förslaget till lagrådsremiss, gälla även om läraren eller förskolläraren har ansökt om legitimation före . Bestämmelserna om att det går att ansöka om legitimation hos Skol- verket trädde i kraft . Bestämmelsen om undantag från kraven på genomförd introduktionsperiod och lämplighetsprövning för att en lärare eller förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärar- utbildning ska få legitimation bör därför tillämpas för tid , dvs. Som tidigare redovisats föreslås nu att det till och med inte ska ställas något formellt krav på legitimation och därmed inte heller på genomförd introduktionsperiod och lämplig- hetsprövning för lärare och förskollärare med en svensk examen för att få anställas som lärare eller förskollärare utan tidsbegränsning eller för att få bedriva undervisning i skolväsendet. Detta är skälet till förslaget om nämnda undantag (se avsnitt 5.6). Undantaget bör därför, i enlighet med vad har anfört i sina synpunkter över lagrådsremissen, vara tillämpligt i fråga om ansökningar om legitimation som har kommit in till Det föreslås därför att bestäm- melsen om undantag från kraven på genomförd introduktionsperiod och lämplighetsprövning för att en lärare eller förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning ska få legitimation ska vara tillämplig endast om ansökan om legitimation har kommit in till före Ärendet om legitimationen behöver dock inte ha avgjorts före denna dag. En konsekvensutredning som avser senare tillämpning av vissa bestämmelser om legitimation för lärare och förskollärare, som har upprättats i enlighet med förordningen (2007:1244) om konsekvens- utredning vid regelgivning, finns i bilaga 5. Sammanfattningsvis medför de förändringar som föreslås inga ekonomiska konsekvenser varken för staten eller huvudmännen. Ändringarna innebär att handläggning av legitimations- ärenden kan genomföras på ett rättssäkert sätt. För huvudmännens del innebär ändringarna att huvudmännen får reella förutsättningar att följa de nya bestämmelserna. Förslaget om att ett bemyndigande ska införas i införandelagen när det gäller särskild utbildning för vuxna är kostnadsneutralt. Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 3 kap. 16 § Betyg ska beslutas av den eller de lärare som bedriver undervisningen när betyg ska sättas. Om läraren eller lärarna inte är legitimerade, ska beslutet fattas tillsammans med en lärare som är legitimerad. Kan dessa inte enas ska betyget beslutas av den legitimerade läraren under förutsättning att han eller hon är behörig att undervisa i det ämne som betyget avser. I annat fall ska betyget beslutas av rektorn. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vem som beslutar betyg när mer än en lärare bedriver undervisningen när betyg ska sättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från andra stycket för lärare som saknar legitimation och är anställda utan tidsbegränsning för att bedriva sådan undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket. I paragrafen finns det bestämmelser om vem som ska besluta om betyg. I första stycket har det gjorts en redaktionell ändring. Någon ändring i sak är inte avsedd. Enligt fjärde stycket i nuvarande lydelse får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om undantag från andra stycket för lärare som anställts utan tidsbegränsning med stöd av 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket. Det innebär att endast sådana lärare som anställts tidigast från och med den dag då bestämmelserna i nya skollagen började tillämpas omfattas av bemyndigandet. Ändringen innebär i sak endast att även lärare som anställts före den dag då 2 kap. 20 § skollagen i dess lydelse före började tillämpas omfattas av bemyndigandet. Lärarna som omfattas ska, liksom enligt nuvarande lydelse, sakna legitimation och ha anställts utan tidsbegränsning. De ska vidare vara anställda för att bedriva sådan undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. Denna lag träder i kraft . Motsvarar delar av nuvarande punkten 1 första meningen. Bestämmelserna i 2 kap. 17, 18 och 22 §§ i sina nya lydelser tillämpas . För tid gäller dessa bestämmelser i deras äldre lydelse. Av punkten framgår att vissa av de nya bestämmelserna ska tillämpas . Övriga bestämmelser ska antingen tillämpas (se punkten 3) eller, liksom , börja tillämpas . Av punkten framgår att bestämmelserna i 2 kap. 17, 18 och 22 §§ i deras lydelser ska börja tillämpas . För tid gäller dessa bestämmelser i deras äldre lydelse. Detta motsvarar delar av nuvarande punkten 1 andra meningen. I 2 kap. 17 och 18 §§ i deras lydelser hänvisas det till 13 § i samma kapitel. Av punkten 3 framgår att 2 kap. 13 § i dess lydelse tillämpas . För tid gäller bestämmelserna i deras lydelse före . Detta innebär att till och med hänvisar nämnda 2 kap. 17 och 18 §§ till 2 kap. 13 § i dess lydelse före . hänvisar nämnda 2 kap. 17 och 18 §§ i stället till 2 kap. 13 § i dess lydelse . Enligt 2 kap. 13 § första stycket i dess lydelse före ska huvudmännen för undervisning använda lärare eller förskollärare som har en utbildning som är avsedd för den undervisning som läraren eller förskolläraren ska bedriva. Regeringen har med stöd av bemyndigandet i paragrafens andra stycke meddelat föreskrifter om vilken utbildning som krävs för att få bedriva viss undervisning i skolväsendet, se förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor (behörighetsförordningen). Förordningen trädde i kraft och avser såväl svensk som utländsk lärar- eller förskollärarutbildning. En lärare eller förskollärare med utländsk utbildning som uppfyller kraven i nämnda förordning och de ytterligare krav som har meddelat föreskrifter om är följaktligen behörig att bedriva undervisning enligt 2 kap. 13 § i sin äldre lydelse. Fram till kunde lärare och förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning ansöka om behörighetsbevis hos (se nedan punkten 4). Ett sådant bevis ger enligt 2 kap. 15 § i dess lydelse före den behörighet att undervisa i skolväsendet som framgår av beviset. Det innebär att en lärare eller förskollärare som har fått ett sådant behörighetsbevis uppfyller kraven i 2 kap. 13 § i sin äldre lydelse för att få bedriva undervisning (se prop. 2009/10:165 s. 650). är det inte längre möjligt att ansöka om behörighetsbevis hos . Lärare och förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning kan nu i stället ansöka om legitimation hos som prövar dessa lärares och förskollärares behörighet. Lärarens eller förskollärarens behörighet ska anges på legitimationen (4 kap. 10 § behörighetsförordningen). Bestämmelserna i 2 kap. 13, 15 och 20 §§ samt 3 kap. 16 § i sina nya lydelser tillämpas . För tid gäller dessa bestämmelser i deras äldre lydelse. Av punkten framgår att vissa av de nya bestämmelserna ska tillämpas . Övriga bestämmelser ska, liksom , tillämpas antingen eller . Enligt första meningen ska bestämmelserna i 2 kap. 13, 15 och 20 §§ samt 3 kap. 16 § i deras lydelser tillämpas . Det innebär bl.a. att krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning (2 kap. 13 §) inte ska börja tillämpas förrän . Detsamma gäller krav på legitimation för att få anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 §) och för att självständigt få besluta om betyg (3 kap. 16 §). Vidare kommer bestämmelserna om att en legitimerad lärare eller förskollärare samt vissa andra lärare har ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver (2 kap. 15 §) börja tillämpas . Av andra meningen framgår att för tid gäller bestämmelserna i deras lydelser före . Av 2 kap. 13 § första stycket i dess lydelse framgår att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. För att få bedriva viss undervisning enligt nämnda paragraf krävs således att läraren eller förskolläraren såväl har legitimation som är behörig att bedriva den undervisningen. Kravet på legitimation enligt paragrafen gäller även lärare och förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning. Det innebär att en lärare eller förskollärare som har behörighetsbevis men saknar legitimation inte uppfyller kraven i 2 kap. 13 § första stycket i dess lydelse . Det är som prövar en lärares eller förskollärares ansökan om legitimation (2 kap. 16 §). Lärarens eller förskollärarens behörighet att bedriva undervisning i skolväsendet ska anges på legitimationen (4 kap. 10 § behörighetsförordningen). Punkten behandlas i avsnitt 5.1. Bestämmelserna i 2 kap. 15 § i den äldre lydelse som enligt 3 gäller till och med är dock tillämpliga endast om ansökan om behörighetsbeviset har kommit in till före . Punkten motsvarar nuvarande punkten 2. Det har i punkten gjorts ändringar till följd av att 2 kap. 15 § i dess lydelse ska börja tillämpas först . I övrigt har det gjorts redaktionella ändringar. Trots vad som anges i 3 gäller 2 kap. 15 § i sin äldre lydelse även för tid efter för handläggning av ärenden som avses i 4. Punkten motsvarar nuvarande punkten 3. Det har i punkten gjorts ändringar till följd av att 2 kap. 15 § i dess lydelse ska börja tillämpas först . I övrigt har det gjorts redaktionella ändringar. Bestämmelsen i 2 kap. 16 § i sin äldre lydelse gäller fortfarande till dess att ärenden som avses i 4 har avgjorts. Punkten motsvarar nuvarande punkten 4. Bestämmelsen i 28 kap. 4 § i sin äldre lydelse gäller fortfarande för överklagande av beslut i ärenden som avses i 4. Punkten motsvarar nuvarande punkten 5. Vid tillämpningen av 2 kap. 20 § i sin äldre lydelse jämställs legitimation med behörighetsbevis. I 2 kap. 20 § i dess lydelse före finns det bestämmelser om förutsättningar för att få anställa någon som lärare eller förskollärare i skolväsendet. Punkten innehåller ytterligare en förutsättning som kompletterar dessa bestämmelser. Bestämmelserna i 2 kap. 20 § i dess lydelse före gäller till och med (se punkten 3). Enligt nämnda paragraf första stycket får endast den som uppfyller något av två krav anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tids- begränsning. Det ena kravet är att han eller hon har någon typ av lärarexamen eller förskollärarexamen enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av högskolelagen (1992:1434) eller motsvarande äldre utbildning. Det andra är att han eller hon har fått ett behörighetsbevis. är det dock inte möjligt att ansöka om behörighetsbevis hos . Lärare och förskollärare med utländsk lärar- eller förskollärarutbildning kan nu i stället ansöka om legitimation hos . Den som har fått legitimation ska därför också få anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Detta följer av nu aktuell punkt. ska bestämmelserna i 2 kap. 20 § i dess lydelse börja tillämpas (se punkten 3). Som huvudregel kommer det att därefter krävas legitimation för att få anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbe- gränsning. Punkten behandlas i avsnitt 5.2. Trots vad som anges i 2 kap. 20 § i sin äldre lydelse får den som inte uppfyller kraven i första stycket samma paragraf anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa på individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Detta gäller dock bara om a)det saknas sökande som har utbildning som är avsedd för undervisning på den aktuella kursen, b)den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa på den aktuella kursen, och c)det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Punkten innehåller övergångsbestämmelser om vilka som får anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Bestämmelserna i 2 kap. 20 § i dess lydelse före gäller fram till och med (se punkten 3). I nämnda paragraf första stycket anges olika kriterier som måste uppfyllas för att få anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Undantag från kraven i paragrafens första stycke finns i andra stycket. I nu aktuell punkt första stycket anges ytterligare ett undantag från kraven i 2 kap. 20 § första stycket i dess lydelse före . Enligt bestämmelsen i punkten får den som inte uppfyller kraven anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa på individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Undantaget gäller dock bara om punkterna ac är uppfyllda. Enligt punkten a krävs att det saknas sökande som vid anställnings- tillfället har den utbildning som krävs för att få bedriva undervisning på den aktuella kursen. Som ett ytterligare villkor uppställs det i punkten b att den sökande ska ha tillräcklig kompetens för att undervisa på den aktuella kursen. Den sökande måste alltså ha så stor kunskap att han eller hon har förmåga att bedriva undervisningen. Detta hör samman med villkoret i punkten c som anger att det ska finnas skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. För att en sökande ska anses vara lämplig måste han eller hon ha förmåga att fullgöra de upp- gifter som direkt hör ihop med undervisningen. Denna bedömning måste ske såväl utifrån de krav som ställs på undervisningen i olika styrdoku- ment för verksamheten som med hänsyn till de elever som den sökande ska bedriva undervisning för. Punkten behandlas i avsnitt 5.2. Denna lag träder i kraft i fråga om 3 kap. 16 § och i övrigt . Föreslagna lagändringar träder i kraft i fråga om 3 kap. 16 § och i övrigt . Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6.1. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) Den nya skollagen och denna lag ska tillämpas på vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare . De i 2 § första stycket 14 angivna lagarna ska fortsätta att gälla för utbildning inom vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare till utgången av . För kurser och projektarbete i vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och svenskundervisning för invandrare som påbörjats före ska bestämmelserna skollag fortsätta att gälla. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att 21 kap. 19 § i den nya skollagen ska tillämpas för elever i särskild utbildning för vuxna från och med en senare tidpunkt än . Paragrafen innehåller övergångsbestämmelser till den nya skollagen när det gäller vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. Av 3 § framgår att med uttrycket den nya skollagen avses skollagen (2010:800). I det nya tredje stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter i fråga om 21 kap. 19 § i den nya skollagen. I sistnämnda paragraf finns det bestämmelser om vilka betygsbeteckningar som ska användas inom särskild utbildning för vuxna. Stycket är utformat på i princip samma sätt som motsvarande bestämmelse för gymnasiesärskolan i 18 § lagen om införande av skollagen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. I fråga om lärare eller förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före tillämpas för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av . Lärare som saknar legitimation för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före ska för anställningen vara behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av . Första stycket gäller inte lärare som avses i 2 kap. 17 § i den nya skollagen och som före har ingått avtal om anställning som lärare för att bedriva sådan undervisning som avses i samma paragraf. I fråga om lärare som avses i 2 kap. 17 § första stycket 1 i den nya skollagen gäller detta dock bara om han eller hon uppfyller kraven i andra stycket samma paragraf. Andra stycket gäller inte lärare som har ingått avtal om anställning utan tidsbegränsning före för att bedriva sådan undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket i den nya skollagen. Paragrafen innehåller övergångsbestämmelser om lärare och förskol- lärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skol- väsendet.