prop · GZ03105 · 2012-03-15 00:00:00 — Som ett led i arbetet med att ta fram en EU-strategi för biologisk mångfald antogs rådsslutsatser om en vision till 2050 samt ett övergripande mål till 2020 för biologisk mångfald. Vid miljörådet antogs rådsslutsatser om kommissionens meddelande. I rådsslutsatserna gav miljöministrarna stöd till strategin med förbehållet att ytterligare diskussioner om strategins åtgärder var nödvändiga. Vid miljörådet antogs rådsslutsatser om genomförandet av för biologisk mångfald. stödde arbetet med framtagandet av strategin och har i huvudsak varit positiv till kommissionens meddelande. Kommissionens meddelande presenterades för miljö- och jordbruksutskottet samt var föremål för samråd och överläggningar inför rådsmötet och . presenterade kommissionen ett förslag till en EU- förordning som tillfogade en artikel 26b till direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) i miljön (2009/10:FPM125). Artikeln ska ge medlemsstaterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier även om den aktuella grödan har fått ett EU-godkännande för odling. Utöver det föreslogs inga förändringar när det gäller själva hanteringen av ansökningar och godkännanden av GMO i EU. Frågan behandlades vid miljörådet och överläggningar hölls med miljö- och jordbruksutskottet . Samråd med ägde rum inför rådsmötet . 45.4.1Farliga ämnen i och avfall från elektriska och elektroniska produkter Direktiven om farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (RoHS) och om förebyggande och behandling av avfall från elektriska och elektroniska produkter (WEEE) har omarbetats. Syftet var att effektivisera tillämpningen och överensstämmelsen med annan EU- lagstiftning, öka miljönyttan och minska kostnaderna för företagen, (se faktapromemoriorna 2008/09:FPM97 och 2008/09:FPM98). RoHs antogs och trädde i kraft . Direktivet skulle genomföras i , vilket då breddas till att omfatta fler produkter än och det införs även en metod för att kunna begränsa ytterligare farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter. I förhandlingarna om WEEE nåddes en överenskommelse med . arbetade för att omarbetningen ska resultera i direktiv med höga miljöskydd utan onödiga merkostnader för konsumenter, företag och kommuner. Samråd och överläggning med ägde rum inför rådsmötet . 45.4.2Reglering av halten av fosforföreningar i rengöringsmedel Kommissionen presenterade 2010 ett förslag om reglering av halten av fosfor i tvättmedel, av påverkansarbete från framför allt , 2010/11:FPM46. Förslaget innebar att halten av fosfor i tvätt- medel för konsumentanvändning inte ska få överstiga fr.o.m. såg detta förslag som ett viktigt positivt steg mot att förbättra miljön i bland annat . Ursprungsförslaget innehöll endast regler för tvättmedel. ningar från miljöutskott och vissa medlemsstater, däribland , fördes även en begränsning för maskindiskmedel in i skedde ett trilogmöte mellan kommissionen, Skr. 2011/12:105 och ordförandeskapet då man kom överens om en kompromisstext om en ny reglering av halten av fosforföreningar i rengöringsmedel. bekräftade kompromissen vid en omröstning i plenaren . Begränsningen för maskindiskmedel träder i kraft utifall att den planerade konsekvensbeskrivningen som görs till 2016 inte kommer till en annan slutsats. I annat fall kommer begränsningen för maskindiskmedel att omförhandlas i ljuset av konsekvensbeskrivningen. För del innebär kompromissen att nivåerna blir högre än nationella begränsningar. Dock betraktar detta som ett viktigt steg i rätt riktning. om kontroll av gränsöverskridande transporter och slutligt omhändertagande av farligt avfall beslutades och trädde i kraft . höll sitt tionde partsmöte. antog rådsslutsatser om EU:s handlingslinje på partsmötet. EU fick igenom flera av sina ståndpunkter på partsmötet. Främst rörde detta att en enighet nåddes om hur många parter som krävs för att det s.k. Ban-tillägget () om export av farligt avfall från till icke-OECD-länder ska träda i kraft. På partsmötet antogs Cartagenadeklarationen om förebyggande och minimering av farligt avfall av parterna. EU stödde denna deklaration vilken belyser frågor av hög prioritet för unionen. Partsmötet fattade i övrigt beslut om ett strategiskt ramverk för de kommande 10 åren samt vägledningsdokument om bl.a. kvicksilver. Samråd med ägde rum inför rådsmötet. 45.4.4Översyn av gemenskapens kvicksilverstrategi antog rådsslutsatser om meddelande om en översyn av gemenskapens kvicksilverstrategi. Meddelandet innebar att EU kommer att utvärdera användningen av kvicksilver i dentalt amalgam och i knappcellsbatterier, något som har arbetat för. I förhandlingarna om rådsslutsatserna drev på för att inkludera skrivningar om att användningen av kvicksilver på lång sikt bör fasas ut helt, i enlighet med de uttalanden som EU har gjort i anslutning till FN- förhandlingarna om en internationell kvicksilverkonvention. underströk också att ytterligare åtgärder kommer att bli nödvändiga även inom EU. Tillsammans med och lämnade vid miljörådet fram en deklaration som särskilt framhöll dessa aspekter. Samråd och överläggning med ägde rum inför rådsmötet. föreslog kommissionen en ny förordning om biocider som föreslås ersätta det nuvarande direktivet (2009/10:FPM13). Förslaget är omfattande och förhandlingar pågick . Rådet fattade formellt beslut om förslaget . pågick förhandlingar och kunde en överenskommelse uppnås. Överenskommelsen med innebar bl.a. att produktgrupper ges möjlighet till centraliserat beslutsfattande i en annan ordning än vad rådet beslutade i sin politiska överenskommelse, att produkter som innehåller nanopartiklar ska märkas och att kommissionen uppmanas att påbörja arbetet med ett regelverk för hållbar användning av biocidprodukter. Överläggning med hölls i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . tog vid miljörådet tillsammans med upp frågan om EU:s arbete med hormonstörande ämnen. Budskapet var att det fanns en växande kunskap om riskerna med hormonstörande ämnen och att fler initiativ därför behöver tas inom gemenskapen för att bättre skydda barns hälsa. Initiativet välkomnades av flera medlemsstater. Kommissionen bekräftade att det pågick en studie om kunskapsläget och att den avsåg att redovisa sina resultat till rådet . Kommissionen förutsåg en diskussion om frågan och att det kunde bli aktuellt att revidera gemenskapens strategi för hormonstörande ämnen. Samråd med har ägt rum inför rådsmötet. överlämnade kommissionen ett förslag till reviderat Seveso II-direktiv. Enligt förslaget ska ämnen eller blandningar som klassas som farliga enligt förordningen tas in i bilagan i Seveso II. Rådet förväntas fatta beslut . Förslaget behandlades i och samråd med ägde rum . 45.7Vatten och marin miljö Vid miljörådsmötet antogs rådsslutsatser om skydd av vattenresurser och integrerad hållbar vattenförvaltning inom och utanför I rådsslutsatserna togs ett brett grepp om Skr. 2011/12:105 vattenfrågorna. Rådsslutsatserna innehöll frågor relaterade till bl.a. den Blueprint om vattenfrågor (Blueprint to Safeguard Europe's ) som kommissionen har aviserat. Slutsatserna relaterade även till klimatförändringar och vattenpolitik, extrema händelser, vattenbrist och torka, integrering av vattenfrågor i andra politikområden, ekosystem och ekosystemtjänster, kopplingar till forskningsfrågor samt frågor om internationellt samarbete med länder inom och utanför EU. Samråd med ägde inför rådsmötet. EU:s ramdirektiv om en marin strategi (det s.k. havsmiljödirektivet) är en grundpelare inom EU:s övergripande havspolitik. Arbetet med havsmiljödirektivet gick in i en aktiv genomförandefas. Ett arbete inleddes med att ta fram gränsvärden och indikatorer för fastställda kriterier för god miljöstatus i havet. innehar till ordförandeskapsposten i den regionala havskonventionen Helcom, och arbetar från denna position bl.a. för att underlätta havsmiljödirektivets genomförande i . för (Östersjöstrategin) antogs i under det svenska ordförandeskapet i EU 2009. Fortsatt arbete bekräftades av Allmänna rådet 2011. Östersjöstrategin stärker genomförandet av Helcoms arbete i . Inom Östersjöstrategin var regeringen bl.a. pådrivande för en reglering av halten av fosforföreningar i rengöringsmedel, se 44.4. samt Östersjösamarbetet om ekosystembaserad havsplanering. påbörjades EU:s forskningsprogram för miljö, BONUS, ett strategiskt forskningsprogram. var pådrivande i detta arbete. Den internationella valfångstkonventionen, IWC, höll sitt 63:e partsmöte . EU:s agerande på mötet utgick från den i 2009 beslutade gemensamma ståndpunkten. Denna innebar att EU stödjer ett starkt skydd för valar och är emot kommersiell valfångst före det att valbestånden befinner sig på en hållbar nivå. EU stödde även att IWC bör vara det organ som beslutar i jakt- och bevarandefrågor kring valar. Efter partsmötet påbörjade EU arbetet med att ta fram en ny gemensam ståndpunkt vilken kommer att gälla för de tre kommande ordinarie mötena med valfångstkommissionen. position i framtagandet av ståndpunkt stämdes av med miljö- och jordbruksutskott. Den gemensamma ståndpunkten antogs av och innebar att medlemsstaterna, utöver tidigare ställningstaganden, även skulle verka för att EU blir part till valfångstkonventionen. Kommissionen presenterade ett förslag om svavel i olja. Avsikten med förslaget var att införliva de skärpta krav på svavelhalten i bränslen som den internationella sjöfartsorganisationen (IMO) antog 2008. Förslaget remitterades och skedde de inledande förhandlingarna i rådets miljöarbetsgrupp. En lägesrapportering från förhandlingarna skedde på miljörådets möte . stödde att genomfördes i EU:s lagstiftning men att detta borde genomföras på samma sätt för hela EU. drev därför att det strängaste kravet på svavelhalten i bränslen, 0,1 viktprocent svavel, skulle tillämpas på alla EU:s farvatten och inte endast i svavelkontrollområdena i , och Engelska kanalen. Som alternativ till att använda lågsvavligt bränsle kunde redarna i stället välja att använda alternativa reningsmetoder som scrubbers. Dock saknades en del tillämpningsregler för sådan utrustning. ansåg att det var synnerligen viktigt att på den punkten kompletterades utan dröjsmål. Samråd med ägde rum inför rådsmötet. DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, KULTUR EU-samarbetet på utbildningsområdet är inte bindande för medlemsstaterna, utan vilar på frivillighet. har 2020-strategin inneburit en ny dynamik för utbildningsfrågorna i EU. Strategins övergripande mål för utbildningen omvandlas till nationella mål som följs upp på högsta politiska nivå i . Utbildning spelar en allt viktigare roll för att nå de gemensamma målen om tillväxt och sysselsättning. har riktmärken tagits fram för att öka rörligheten över nationsgränserna i utbildningssyfte. 46.1Utbildningens roll i genomförandet av 2020- strategin Utbildning har en central plats i den 2020-strategi som antogs 2010 med målet att EU de kommande tio åren ska bli en smart och hållbar ekonomi för alla. De övergripande målen för EU inom utbildningsområdet är att andelen elever som hoppar av skolan ska vara lägre än och att av 3034-åringarna ska ha en högre utbildning. De övergripande målen har sin grund i det strategiska ramverket för europeiskt utbildningssamarbete, kallat Utbildning 2020, som utbildningsministrarna ställde sig bakom 2009. Vid sitt rådsmöte antog utbildningsministrarna övergripande slutsatser om utbildningens roll för att nå målen i 2020-strategin. I slutsatserna uppmanas medlemsstaterna att investera i högkvalitativ och moderniserad utbildning, att ta itu med problemet med förtida avhopp från skolan och hantera situationen för de unga som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Utbildningsministrarna framhöll bland annat att en moderniserad och reformerad utbildning lägger grunden för välstånd på lång sikt och bidrar till att mildra effekterna av den ekonomiska krisen på kort sikt. Ett livslångt lärande för alla på alla utbildningsnivåer behöver stärkas genom att öka yrkesutbildningens attraktionskraft och deltagandet i vuxenutbildning. Huvudbudskapet i slutsatserna stämmer väl överens med regeringens nationella prioriteringar. Slutsatserna behandlades i . Insatser för att minska antalet elever som lämnar Frågan om förtida avhopp från skolan behandlades också i ett särskilt förslag till rekommendation som kommissionen lade fram . Rådet nådde politisk enighet om rekommendationen på rådsmötet . Medlemsstaterna rekommenderas att senast vid utgången av 2012 anta heltäckande strategier och se till att de genomförs för att minska avhoppen från skolan, i linje med de nationella 2020-målen. Strategierna bör omfatta förebyggande, ingripande och kompenserande åtgärder. På mötet förde ministrarna också en offentlig debatt om förebyggande insatser för att minska avhopp från skolan inriktade på socioekonomiskt missgynnade personer. Överläggningar med utbildningsutskottet hölls liksom samråd med . 46.3Vuxenutbildning för livslångt lärande Vid rådsmötet antog utbildningsministrarna en resolution om vuxnas lärande. Resolutionen är en uppföljning av det samarbete inom vuxenutbildning som påbörjades och ett avstamp för kommande treårsperiod. En utgångspunkt är att vuxenutbildningen i många fall är den svagaste länken i de nationella strategierna för livslångt lärande. I en bilaga till resolutionen beskrivs fyra prioriterade områden , som främjande av tillgång till vuxenutbildning för alla, förbättrad kvalitet och effektivitet i utbildningen samt främjande av social sammanhållning och aktivt medborgarskap. Överläggningar med utbildningsutskottet hölls liksom samråd med . 46.4Modernisering av system för högre utbildning Mot bakgrund av det meddelande som kommissionen presenterade antog utbildningsministrarna slutsatser om modernisering av system för högre utbildning vid rådsmötet . Slutsatserna fokuserar på behovet av att modernisera institutionerna för högre utbildning så att de blir mer internationellt konkurrenskraftiga och attraktiva. Universitet och högskolor ses som synnerligen viktiga i arbetet med att förverkliga för tillväxt. Huvudbudskapet i resolutionen stämmer väl överens med regeringens nationella prioriteringar. Överläggningar med utbildningsutskottet hölls liksom samråd med . Riktmärken för rörlighet i utbildningssyfte I den strategiska ramen för EU:s utbildningssamarbete, som går under namnet Utbildning 2020, har utbildningsministrarna uppmanat kommissionen att ta fram ett förslag till riktmärken för rörligheten över nationsgränserna. Förslaget bekräftar det mål för rörligheten som utbildningsministrarna enats om inom den s.k. Bolognaprocessen, dvs. att av alla högskolestuderande ska ha tillbringat en del av sin studietid utomlands . Utöver detta riktmärke innehåller slutsatserna också ett riktmärke för mobilitet inom yrkesutbildningen, där av 1834- åringarna med en grundläggande yrkesutbildning bör ha haft en praktikperiod utomlands . Vidare föreslås en indikator för ungas rörlighet. I förhandlingarna om riktmärke för högskolestuderande framhöll att det inte är längden på utlandsstudierna som är avgörande utan kvaliteten på studierna. Överläggningar med utbildningsutskottet hölls liksom samråd med . 46.6Språkkunskaper för ökad rörlighet I en resolution antog rådet en europeisk strategi för flerspråkighet. Strategin uppmanar medlemsstaterna att främja flerspråkighet bl.a. för att stärka social sammanhållning, interkulturell dialog och människors rörlighet och anställbarhet. Slutsatserna som antogs på rådsmötet uppmanar bl.a. medlemsstaterna och kommissionen att motivera elever och studenter att skaffa sig kunskaper i minst två främmande språk. Utbildningsministrarna betonar att god behärskning av främmande språk är en nyckelkompetens för att kunna ta sig fram i den moderna världen och på arbetsmarknaden. Överläggningar med utbildningsutskottet hölls liksom samråd med . 46.7Översyn av direktiv om yrkeskvalifikationer Yrkeskvalifikationsdirektivet innehåller bestämmelser om erkännande av yrkeskvalifikationer för reglerade yrken och minimikrav för vissa utbildningar. För att främja rörligheten inom EU:s inre marknad har kommissionen föreslagit att systemet för erkännande av yrkeskvalifikationer reformeras. Kommissionen har presenterat en grönbok om modernisering av yrkeskvalifikationsdirektivet. innehåller förslag och frågor på olika delar av yrkeskvalifikationsdirektivet och är en del av kommissionens översyn av direktivet. Erkännande av yrkeskvalifikationer spelar en viktig roll för en väl fungerande inre marknad och därför välkomnar regeringen åtgärder som kan leda till att ogrundade och diskriminerande bestämmelser avskaffas. Regeringen har verkat för ett förenklat, moderniserat direktiv men ser att delar av förslagen i grönboken kräver fördjupad analys. Överläggning med utbildningsutskottet hölls liksom Skr. 2011/12:105 samråd med . återkom kommissionen med ett förslag till revidering av direktivet. Nästan 100 miljoner, eller av EU:s medborgare, är ungdomar mellan . Två övergripande mål ligger till grund för EU-samarbetet 20102018: att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden samt att främja ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. har ungdomssamarbetet inom EU fokuserat på ungdomars deltagande och fler samarbetsmöjligheter med EU:s östliga grannländer. Under vårens ungerska ordförandeskap antog ministrarna med ansvar för ungdomsfrågor en resolution om att främja nya och ändamålsenliga former för ungdomars deltagande i demokratiska liv. Detta är ett mål i Lissabonfördraget liksom i ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU för åren 20102018. Resolutionen tar upp olika former för att främja ungas deltagande där medlemsstaterna och kommissionen bland annat uppmuntras att: -främja information och utbildning (både formell och icke-formell) till unga om demokratins funktionssätt och om deras rättigheter, -stödja ungdomsorganisationer i deras arbete med att engagera ungdomar, -utveckla befintliga och nya forum för ungas deltagande, och att -utnyttja de möjligheter som ny informations- och kommunikationsteknologi innebär för att kunna föra en bred dialog med ungdomar. Att alla unga ska ha verklig tillgång till inflytande är ett av de övergripande målen för den svenska ungdomspolitiken. har därmed kunnat ge ett övergripande stöd till resolutionens inriktning. Resolutionen antogs av ungdomsministrarna i rådet . Rådsmötet behandlades i . 47.2 Östliga dimensionen av ungdomars delaktighet och rörlighet Mot bakgrund av att tillsammans med tog initiativ till EU:s östliga partnerskap har det polska ordförandeskapet prioriterat frågan om att öka ungdomssamarbetet mellan EU och EU:s grannländer i öst och att öka kunskapen om unga och ungdomspolitik i Under det polska ordförandeskapet antog ungdoms- ministrarna en rådsresolution om dessa frågor. En central utgångspunkt i rådsslutsatserna är att främjande av mobilitet bland och dialog mellan Skr. 2011/12:105 unga och ungdomsarbetare i EU och EU:s grannländer kan bidra till ömsesidig förståelse länderna emellan och en demokratisk utveckling. Samarbete kan stärka ungas kunskapsutveckling, anställningsbarhet och utveckling av det civila samhället. I slutsatserna uppmuntras medlemsstaterna och kommissionen att på olika sätt främja och undanröja hinder för samarbete mellan olika aktörer på ungdomsområdet. Detta bland annat genom information om samarbetsmöjligheter, främjande av studier i främmande språk och genom att utnyttja de möjligheter som finns till samarbete inom exempelvis Östliga partnerskapets ungdomsprogram. Som medinitiativtagare till EU:s östliga partnerskap har kunnat ge ett övergripande stöd till slutsatsernas inriktning. Resolutionen antogs av ungdomsministrarna i rådet . Rådsmötet behandlades i . 47.3Programmet Ung och aktiv i Programmet Ung och aktiv i löper och har en total budget på . I fördelas ca . Inom programmet finns det möjlighet att exempelvis genomföra ungdomsutbyten, volontärtjänst och att stödja ungas egna initiativ. Programmet är unikt då det inte kräver några förkunskaper och då det vänder sig till ungdomar med i övrigt begränsade möjligheter att få en internationell erfarenhet. har , som ansvarar för programmet i , fått in ca 260 ansökningar och gett stöd till ca 130 projekt. Intresset för programmet är fortsatt stort. Alla medel har förbrukats, inklusive extra medel om från kommissionen, som fördelas till särskilt framgångsrika länder. På uppdrag av kommissionen genomfördes nationella halvtidsutvärderingar av EU-programmet och aktiv i 20072013 i samtliga programländer och en utvärdering på europeisk nivå (se faktapromemoria 2010/11:FPM118). Den europeiska utvärderingen visar att målsättningarna för Ung och aktiv i stämmer väl överens med dagens utmaningar för att öka ungdomars anställningsbarhet och deltagande i samhället. Programmets främjande av icke-formellt lärande har förbättrat ungdomars möjligheter till utbildning och sysselsättning. Programmet underlättar även ungdomars möjligheter till internationellt samarbete vilket bland annat bidragit till att stärka det civila samhällets organisationer. Att unga med färre möjligheter utgör en särskild målgrupp anses vara unikt. Kultur, medier och idrott Kultur-, medie- och idrottspolitiken är inte bindande på EU-nivå utan vilar på frivillighet. EU:s insatser ska i första hand bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns utveckling och främja samarbete mellan medlemsstaterna. har beslut tagits om en ny europeisk kulturarvsmärkning, en arbetsplan för idrottsarbetet samt förslag lagts om nya samarbetsprogram på kultur-, medie- och idrottsområdet. fattade rådet beslut om inrättande av en europeisk kulturarvsmärkning. Beslutet innebär att EU inrättar en ordning där medlemsstaterna på frivillig basis kan nominera två kulturarvsplatser varav en europeisk jury väljer ut en som får märkningen. Märkningens ändamålsenlighet ska utvärderas . Alla insatser på nationell nivå ska finansieras av medlemsstaterna. Beslutet innebär inga nya resurser till kulturarvsplatser, förutom en begränsad EU-budget för kostnader förknippade med urvalsprocessen m.m. Strukturen på europeisk nivå finansieras av EU:s budget (urvalspanelen, viss marknadsföring samt kommissionens kostnader). Projektets syfte, att bl.a. höja medvetandet om det gemensamma kulturarvet särskilt bland ungdomar, stämmer också väl med den prioritering som regeringen gör för att barn och unga ska få ökade möjligheter till kulturell delaktighet. Överläggningar och samråd med ägde rum . Rådsslutsatser om kulturens bidrag till 2020-strategin antog rådet slutsatser om det bidrag kulturen i allmänhet och de kulturella och kreativa näringarna i synnerhet kan ge till 2020- strategin. Det gäller bl.a. de så kallade flaggskeppsinitiativen Innovationsunionen och Digitala agendan. Slutsatserna knyter an till temat i 2020-strategin om en smart och hållbar tillväxt för alla. Sammantaget uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att uppmärksamma kulturens potential både vid utformningen av kommande samarbetsprogram likväl som vid implementeringen av 2020- strategin i de nationella handlingsplanerna. Regeringen anser att de kulturella och kreativa näringarnas roll i och bidrag till 2020- strategin är viktig och har en nationell handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Överläggningar och samråd med ägde rum . Ramprogrammet Kultur 2007 (20072013) EU:s ramprogram för kultur, Kultur (20072013), omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna (film, tv och video). Programmet har tre övergripande mål: -främjande av rörlighet för personer, -främjande av rörlighet för konstnärliga produkter samt -främjande av den interkulturella dialogen. Antalet länder uppgick till totalt 35 stycken. Det totala beloppet som har fått ta del av 2010 inom EU:s kulturprogram (stöd till kulturprojekt, översättningsstöd och stöd till organisationer verksamma på europeisk nivå) uppgick till .