prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — inriktades arbetet särskilt mot att identifiera kunskapsluckor hos hushållen på det privatekonomiska området, genom att låta budget- och skuldrådgivare redovisa sina erfarenheter av läget. Undersökningen visade stora kunskapsluckor hos konsumenterna vad gäller bl.a. ränte- och kreditberäkningar, sin egen återbetalningsförmåga, buffertsparande och pensionssystemet. har också i samarbete med en forskare låtit undersöka räknefärdighet och finansiell förmåga hos ett representativt urval av svenska konsumenter . Resultatet visar på stora skillnader i räknefärdighet mellan olika åldersgrupper, inkomstklasser och utbildningsnivåer. Den yngsta åldersgruppen i undersökningen () presterar oväntat dåligt på räknefrågorna. anser att skolan i ökad utsträckning bör stödja nya årskullar och att det krävs folkbildande insatser för att stärka grundkunskaperna i såväl matematik som privatekonomi hos många unga vuxna. Tillsyn och samordning av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism har i uppgift att samordna tillsyn mot penningtvätt och finansiering av terrorism. har löpande följt upp regelefterlevnaden inom penningtvättsområdet och även samverkat med andra myndigheter för att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism. Tillsammans med övriga myndigheter som ingår i samordningsorganet mot penningtvätt har , i enlighet med ett uppdrag i regleringsbrevet, gjort särskilda insatser för en adekvat och effektiv rapportering till Finanspolisen av misstänkta transaktioner. har också genomfört en stor enkätundersökning med inriktning på efterlevnaden av penningtvättsregelverket. Undersökningen, som omfattade knappt 400 företag, har bidragit med underlag till riskbedömningar och ytterligare tillsynsinsatser. Verksamhet inom samhällsskydd och beredskap I enlighet med 9 § förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap ska analysera om det finns sådan sårbarhet eller sådana hot och risker inom myndighetens ansvarsområde som synnerligen allvarligt kan försämra förmågan till verksamhet En sådan redovisning överlämnades till (dnr Fi 2011/4699) och innefattar myndighetens planerade åtgärder samt bedömning av behov av ytterligare åtgärder. övergripande bedömning var att den finansiella sektorn har en god krishanteringsförmåga och en god förmåga att motstå allvarliga störningar i samhällsviktig verksamhet. användes av de medel myndigheten tilldelats från anslaget 2:4 Krisberedskap under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. har vid sin tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning agerat i enlighet med de mål som är uppställda för verksamheten, dvs. insatsernas betydelse för systemstabiliteten och konsumentskyddet. Resursinsatserna ökade inom samtliga områden som utgör myndighetens kärnverksamhet (tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning). Mot bakgrund av regeringens prioriteringar är det angeläget att tillsynens andel ökar när arbetet med regelgivningen avtar i omfattning framöver. har aktivt bidragit inom det internationella arbetet, framför allt genom att ta fram nya effektivare kapitalkrav för banker. inom EU har också ställt mycket stora krav på . Initiativet att tillsammans med inrätta ett råd för samverkan avseende makrotillsyn underlättar framtida ställningstaganden inom området och bör därför prioriteras. arbete med att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom information och privatekonomisk utbildning har utvecklats väl och nått fram till fler grupper . Kraven på företag för att få tillstånd att driva olika slags verksamhet på finansmarknaden har fortsatt varit höga. lägger således nu mer tid på att säkerställa att tillståndssökande företag har en verksamhet som kan följa regelverken, är väl kapitaliserade när det krävs, har en kompetent styrelse och ledning samt har lämpliga ägare. Detta faktum förklarar varför handläggningstiderna för tillståndsprövningen ligger på samma nivå som året innan. Kostnadstäckningsgraden i tillståndsgivningen var låg 2009 och 2010 men förbättrades . Förbättringen förklaras främst av att regeringen anpassat avgifterna till de faktiska kostnaderna. Höjningarna möjliggör också för att uppnå målet om full kostnadstäckning . har även fortsatt att utveckla myndighetens organisation och styrprocesser i syfte att förbättra kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Redovisningen av insatserna indikerar att förutsättningarna har ökat för bättre kvalitet, produktivitet och effektivitet. Regeringen bedömer att insatserna är angelägna och bör ges fortsatt prioritet inom myndigheten. Den fortsatt stora osäkerheten om utvecklingen på finansmarknaderna har medfört ändrade planeringsförutsättningar för . har kraven på insatser ökat på flertalet områden. har genom tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning verkat för och bidragit till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system samt till att förbättra konsumentskyddet inom det finansiella systemet. Med detta i beaktande bedömer regeringen att i huvudsak nått upp till ställda mål. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Finansiell stabilitet är central för en väl fungerande finansiell sektor. Stabilitet utgör en hörnsten för samhällsekonomin, välfärden, tillväxten och sysselsättningen. Arbetet med att säkerställa ett stabilt finansiellt system är därför centralt i regeringens politik. Den finansiella stabiliteten bidrar också till konsumentskyddet. Tillsyn, reglering och tillståndsprövning Finansiell tillsyn, reglering och tillståndsprövning utgör medel i arbetet med att bidra till måluppfyllelsen och utgör därmed kärnverksamheten inom myndigheten. Regeringens ambitioner är höga när det gäller omfattningen av och kvaliteten i den finansiella tillsynen. har tilldelats ökade resurser för att kunna utveckla omfattningen av tillsynen, såväl ur ett stabilitetssom ett konsumentperspektiv. strategi för tillsynsarbetet ska vara tydlig och mer heltäckande. Därför pågår ett arbete inom som syftar till att utveckla tillsynen till att regelbundet omfatta alla företag under tillsyn. Strategin för utvecklingen av tillsynen ska därför kännetecknas av en återkommande tillsyn över företagen, där intervallerna mellan insatserna är fastställda på förhand. Prioritering av tillsynen ska även fortsättningsvis göras utifrån ett riskbaserat förhållningssätt. Beredskap måste även finnas för tillsynsinsatser när oförutsedda problem uppstår. En sådan utveckling av strategin svarar också upp mot de rekommendationer som () ställde 2011 i samband med sin granskning av den svenska finansiella tillsynen. satsning på detta utvecklingsarbete bör fortsatt ges hög prioritet. uppdrag att bedriva en effektiv och ändamålsenlig tillsyn utifrån ett stabilitets- och konsumentperspektiv står därmed fast. Regleringen av finansmarknaden utvecklas snabbt och har i uppgift att återkommande genomföra nya och ändrade regler i syfte att stärka det finansiella systemet. Ändringarna ska genomföras effektivt och syfta till att lever upp till bindande krav. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 tillståndsprövning ska bidra till målen. Ambitionshöjningarna inom tillståndsprövningen antas över tiden medföra effektivitetsvinster, eftersom kvalitetshöjningar i tillståndsgivningen bör kunna minska belastningen inom tillsynsverksamheten exempelvis beträffande försäkringsförmedlare. Konsumenten på finansmarknaden befinner sig i ett kunskaps- och informationsunderläge i förhållande till de finansiella företagen. arbete med tillsyn, regelgivning och tillstånd är därför av stor betydelse för att säkerställa att konsumentens intressen värnas. (se även utg.omr. 18 avsnitt 5 .) Genom tillsyn kan få kännedom om huruvida konsumenter har drabbats av bristande regelefterlevnad från ett visst finansiellt företag. Sådana iakttagelser kan också bidra till det stabilitets- och riskorienterade tillsynsarbete som myndigheten bedriver. Det är därför viktigt att fortsätter att vara lyhörd för de signaler som enskilda konsumenter förmedlar till myndigheten om förhållandena inom den finansiella sektorn. Det är också angeläget att i konsumentskyddssammanhang har ett helhetsperspektiv i sin tillsyn. Det gäller i synnerhet komplexa finansiella produkter där det är viktigt att förstå produktens egenskaper och lämplighet. I syfte att bl.a. övervaka kreditinstitutens anpassning till de ökade kapitaltäckningskraven gav regeringen i uppdrag att granska vilka effekter kreditinstitutens anpassning till det nya regelverket får för kreditgivningen till företagen och hushållen. Denna granskning från sida har ökat genomlysningen av bl.a. bolånemarknaden. Även granskning av effekterna av det s.k. bolånetaket har ökat genomlysningen. Det har vidare tydliggjorts att bolånekunder ofta är i ett underläge när de förhandlar med banker, dels till följd av olika system med listräntor och rabatter, dels eftersom de saknar insyn i modellerna för individuell bedömning av lånekundernas ekonomiska situation. I syfte att ge konsumenten en tydligare bild om vilka faktorer som är av betydelse i samband med tecknande av bostadslån avser regeringen ge i uppdrag att även utreda möjliga åtgärder för hur bankerna ska kunna öka kundernas insyn i hur utlåningsräntorna bestäms och överväga om bankerna bör åläggas att publicera finansieringskostnaden för en viss typ av bolån. Därmed får konsumenterna en tydligare bild av vilket förhandlingsutrymme som finns vid tecknande av bolån. Regeringens arbete med att motverka negativa effekter av de så kallade snabblånen fortsätter. Insatserna behöver förstärkas och därför pågår en översyn med syfte att ytterligare motverka de negativa effekterna av snabblånen. Åtgärder som bl.a. övervägs är att införa tillståndsplikt för snabblåneföretagen och dessa skulle därmed även stå under tillsyn av . erbjuds konsumenterna ett brett utbud av finansiella tjänster som krav ställs på genomtänkta beslut. För att fullt ut kunna utnyttja valmöjligheterna krävs att konsumenterna har tillräckliga kunskaper. arbete med att genom information och privatekonomisk folkbildning stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden bör därför förstärkas ytterligare. Regeringen anser därför att satsningen bör utökas, genom omfördelning inom befintliga ramar, med till totalt . Det pågående arbetet med regleringen inom finansmarknaden syftar till stor del att skärpa kraven för de finansiella företagen och göra sektorn mer robust för att minska risken för kriser. Därutöver ska harmoniseringen länderna emellan öka. deltar aktivt i detta arbete och ska genom väl utarbetade ställningstaganden arbeta för att öka möjligheterna till svenskt inflytande. Tillsynsmyndigheterna inom EU har en viktig roll för utvecklingen inom området. Dessa myndigheter beslutar om regler som svenska företag ska följa och som påverkar svenska regler. Aktiva insatser från svensk sida ökar därför möjligheten till inflytande. sammanhang har en viktig funktion att fylla. ska också aktivt delta i standardsättande arbete på global nivå. Arbete bedrivs inom där kraven på arbetsinsatserna har ökat. ska också delta aktivt i Supervisors (IAIS), som är det globala organet inom försäkring, och inom Commissions (IOSCO), som är det globala standardsättande organet på värdepappersmarknadsområdet. På penningtvätts- och terrorismfinansieringsområdet ska fortsätta med att bekämpa penningtvätt och terrorismfinansiering genom att delta i arbetet inom Financial Action Task Force (FATF). Finansmarknadsstatistiken ska kännetecknas av hög kvalitet och tillförlitlighet och svara upp mot de krav som ställs internationellt. För att stärka förutsättningarna för ett väl fungerande finansiellt system aviserade regeringen i samband med budgetpropositionen att ökade resurser bör tillföras till under 20122014. Bakgrunden var att kraven ökat på avseende tillsyn, regelgivning, internationellt utvecklingsarbete och statistik. Regeringens bedömning kvarstår och utvecklingen förutsätter således fortsatt ökade resurser. föreslås därför att anslaget ökas med , vilket är i enlighet med tidigare bedömning. Genom insatsen förbättras förutsättningar att ytterligare svara upp mot de höga ambitioner regeringen har på finansmarknadsområdet samt uppfylla de krav som ställs från internationella organ. Regeringen avser även fortsättningsvis att följa upp myndighetens insatser för att säkerställa verksamhetens effektivitet. har därför i uppdrag att löpande redovisa hur arbetet med att effektivisera verksamheten bedrivs. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 inledde de tre nya europeiska tillsynsmyndigheterna, Europeiska bankmyndigheten (), Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (), sina verksamheter. Syftet med myndigheterna är att främja en väsentlig förbättring av möjligheterna att följa och analysera utvecklingen och att vidta relevanta åtgärder för att främja den finansiella stabiliteten inom EU. De europeiska tillsynsmyndigheterna har till uppgift att bl.a. ta fram förslag till tekniska standarder, som sedan ska antas av i form av förordningar eller beslut. Tillsynsmyndigheterna ska till finansieras av de nationella tillsynsmyndigheterna och till av EU-budgeten. Den avgift som ska betala beräknas uppgå till . Verksamheterna inom de tre myndigheterna är under uppbyggnad, vilket innebär att den avgift ska betala och framöver beräknas öka. Avgiften har budgeterats under ett eget anslag. Regeringen har uppdragit åt Verket för innovationssystem () att, efter samråd med , genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning (dnr Fi2009/7978). Syftet med satsningen är att stödja utvecklingen av forskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. Regeringen uttalade i budgetpropositionen att stödet till forskningen huvudsakligen skulle utformas så att några starka forskningsmiljöer finansieras i syfte att skapa en bas för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kunskaps- och kompetensutveckling för privata och offentliga finansmarknadsaktörer. Ett av kriterierna för forskningssatsningen är att den ska ha en tydlig koppling till utbildning inom området. En förutsättning för det program som ska tas fram är att finansmarknadsbranschen bidrar med en betydande del av satsningen, med målet att komma upp till motsvarande nivå som staten som helhet satsar (prop. 2010/11:1 utg.omr. 2 avsnitt 9.4.2). inledde Finansmarknadsprogrammet då två öppna forskningsutlysningar genomfördes. Den första utlysningen innebär att delfinansierar tre centrum, ett nationellt centrum under ansvar av i (Swedish house of finance, SHOF) samt två under ansvar av (för finansvetenskap) respektive i (. Den andra utlysningen medförde att beslutade om en satsning på näringslivsdoktorander inom området. Medel beviljades fyra projekt som var för sig samfinansieras med externa aktörer. Samtliga ansökningar bedömdes av internationella bedömningspaneler. har de finansiella centrumen formerat sig, rekryterat kompetens och arrangerat ett flertal interna och externa seminarier. Det nationella centrumet har i samråd med de två kompetenscentrumen tagit ett första steg till en nationell forskarskola inom forskning om finansiella marknader. Framsteg har även gjorts i frågan om ökad tillgänglighet avseende databaser med svenska finansiella data. har arbetat med de centrum som erhållit finansiering avseende frågor om hur centrumbildningarna ska vara organiserade för att på bästa sätt utvecklas till internationellt konkurrenskraftiga centrum för finansmarknadsforskning. påpekar i sin rapportering att uppbyggnaden av ett nationellt program för forskarutbildning är ett arbete som kräver tid (dnr Fi2012/1477). Utmaningen ligger i att flera olika organisationer ska samordna redan existerande verksamheter. har lagt särskild vikt vid detta i dialogen mellan de olika centrumen. samsyn börjar växa fram och har även konkretiserats i form av ett kursprogram. En viktig aspekt av den nationella centrumbildningen är att skapa en gemensam plats där forskare kan samlas och som kan utgöra bas för seminarier, konferenser och annan spridning av forskningsresultat. Att föra ut och diskutera forskning både bland akademiker och praktiker är en av det nationella centrumets huvuduppgifter. SHOF:s seminarie- och konferensprogram har i detta sammanhang varit aktivt med en rad olika evenemang. har en tredje utlysning genomförts inom programmet. Utlysningen hade fokus på finansiella konsumenttjänster, till skillnad från de två tidigare utlysningarna som fokuserade på att skapa starka forskningsmiljöer. Utlysningens inriktning togs fram i diskussion med svenska privata och offentliga branschaktörer för att säkerställa relevansen för branschen. En internationell bedömningspanel användes för att bedöma ansökningarna. De vinnande bidragen avseende finansiella konsumenttjänster avser bl.a. frågor om: -effekten av information, konkurrens och kognitiv förmåga på konsumenternas kreditbeslut, -finansiell rådgivning studier av rådgivning i praktiken, -förtroende och känslor, -hushållskrediter, skuldsättning och insolvens, samt Samtliga centrum och alla övriga satsningar samfinansieras av , finansmarknadsbranschen och de medelsmottagande lärosätena. har tillsatt ett programråd för finansmarknadsforskning där företrädare för privata och offentliga institutioner ingår. Rådet ska bl.a. kontinuerligt bedriva omvärldsbevakning för att de tematiska utlysningarna ska bli adekvata för sektorns behov. Det statliga stödet till finansmarknadsforskningen är viktig för sektorns utveckling och för förståelsen för hur finansiella marknader fungerar. Forskningen bör utvecklas till att bli internationellt konkurrenskraftig och ha en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. En viktig förutsättning för satsningen är att finansmarknadsbranschen bidrar med en betydande del av satsningen, med målet att komma upp till motsvarande nivå som staten som helhet satsar. I detta sammanhang har en viktig uppgift att regelbundet följa upp att målen för forskningssatsningen uppnås och att finansieringsvillkoren uppfylls. Tabell 9.6 Anslagsutveckling 1:11 1 Motsvarar 373 280 tkr prisnivå. Anslaget används främst för förvaltningskostnader avseende tillsyn och regelgivning inom det finansiella området. tillståndsprövning finansieras helt med avgifter från de ansökande företagen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.7 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Avgifterna regleras i förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos och i förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet. Avgifterna bestäms i syfte att uppnå full kostnadstäckning . tar ut avgifter för den verk- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 samhet som är anslagsfinansierad, med undantag för verksamheten som avser samordning av tillsyn för penningtvätt. Även kostnaden under anslaget 1:17 avgifter till ingår i de avgiftsgrundande beloppen (se avsnitt 9.6.2). Detta innebär att en höjning av anslaget är saldoneutralt, eftersom motsvarande belopp tas upp på inkomstsidan. uppvisade verksamheten prövning av ärenden ett underskott. Regeringen har därför beslutat om justeringar av dessa avgifter fr.o.m. . I beloppen för intäkter till inkomsttitel ingår även sanktionsavgifter som företagen under tillsyn betalar vid överträdelser. Överskotten förklaras bl.a. av dessa inbetalningar. Tabell 9.8 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:11 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. behöver tillföras ökade resurser för att stärka arbetet med regelverken, utvidga tillsynen och öka det internationella arbetet. Av anslaget beräknas avsättas för satsningar inom konsumentområdet för genomförande av bl.a. privatekonomisk utbildning och för samverkan avseende insatser mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:11 . , 2015 och 2016 beräknas 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 anslaget till , respektive . Förslaget innebär således ett samlat tillskott (exkl. pris och löneomräkning) i förhållande till permanenta nivå på 2013 och 2014. Tabell 9.9 Anslagsutveckling 1:17 avgifter till Anslaget används för avgifter till EU:s tre tillsynsmyndigheter: Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten samt Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. Tabell 9.10 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:17 avgifter till Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet.2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Avgifterna förväntas att öka succesivt kommande år. Det finns dock en osäkerhet om i vilken takt avgifterna kommer att öka. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:17 , 2015 och 2016 beräknas anslaget, i avvaktan på underlag, till respektive år. Tabell 9.11 Anslagsutveckling 1:16 1 Motsvarar 29 962 tkr prisnivå. Anslaget används av för att genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning. Tabell 9.12 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:16 Finansmarknadsforskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet.2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:16 Finansmarknads- beräknas anslaget till 30 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 är statens centrala finansförvaltning. I myndighetens uppdrag ingår fem huvuduppgifter, att vara statens internbank, att förvalta statsskulden, att ställa ut garantier och krediter som har beslutat om, att ansvara för insättningsgarantin och investerarskyddet samt att vara . Dessa uppdrag har en naturlig koppling till varandra. Statens internbank tillhandahåller den betalningsmodell som alla statliga myndigheter använder för att genomföra sina betalningar. Myndigheternas behov av medel för betalningar styr hur mycket behöver låna eller kan amortera på statsskulden. Oavsett om det uppstår under- eller överskott behöver låna för att finansiera återbetalningen av gamla lån som förfaller. När ställer ut garantier kan det innebära en framtida skuld, i det fall garantin måste infrias. De sistnämnda uppdragen syftar till att främja stabilitet och konsumentskydd på finansmarknaden. Kostnaderna för verksamhet 2011 resulterade i att 5 av totalt i anslagssparande togs i anspråk. Utfallet för förvaltningskostnader blev , varav 301,9 miljoner betalades med anslagsmedel. Resterande betalades från stabilitetsfonden och avsåg kostnader för verksamheten med stöd till banker och andra kreditinstitut. uppgick förvaltningskostnaderna för den avgiftsfinansierade verksamheten 2011 till . 10.2.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringens bedömning av verksamhet utgår från målen i myndighetens regleringsbrev och instruktion samt från de lagar och förordningar som reglerar verksamhet. Statsskuldens förvaltning utvärderas även utifrån de årliga riktlinjebesluten. I rollen som statens internbank ansvarar för att tillhandahålla de tekniska system och tjänster som de statliga myndigheterna behöver för att genomföra sina betalningar på ett kostnadseffektivt och säkert sätt. Internbanken erbjuder även lån och placeringsmöjligheter till myndigheter, affärsverk och vissa statliga bolag.