prop · H0031d33 · 2012-09-20 00:00:00 — Överföringen har beräknats uppgå till ca 2014 och ca . är ett affärsverk vars verksamhet i huvudsak finansieras med avgifter som tas ut av handelssjöfarten. Utvecklingen inom sjöfartsområdet innebär att fartygen blir både bredare och mer djupgående vilket kräver större farleder och slussar när fartygen ska anlöpa svenska hamnar. Vissa farleds- och slussobjekt som övervägs kan inte rymmas inom ordinarie budget för farledshållning. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I regeringens uppdrag till trafikverken (och ) att genomföra åtgärdsplanering inför fastställandet av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet uttalade regeringen därför att dessa objekt kan övervägas i förhållande till angelägna satsningar inom andra delar av transportinfrastrukturen. I nu gällande trafikslagsövergripande nationell plan för transportinfrastruktur finns därför också sjöfartsobjekt med; farleden till och sluss. I samband med planering för implementering av regeringens fastställelsebeslut inrymdes sjöfartsobjekten under anslag 1:2 Banhållning, vilket innebär att även anslagets storlek beräknats utifrån dessa förutsättningar. Efter ett förslag från trafikutskottet tog finansutskottet initiativ till att beslutade om en utökad användning av anslaget 1:2 Banhållning i samband med behandling av regeringens proposition Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282). Beslutet innebär att anslaget även får användas för sjöfartsåtgärder. Mot bakgrund av att alla förutsättningar för en planerad tidigareläggning av projektet genom s.k. förskottering inte är på plats beslutade , efter och regeringens därpå följande beslut om utökad användning av anslaget, att avsätta anslagsmedel till projektet . har därefter inkommit med förslag till regeringen om att de anslagsmedel som finns avsatta för projektet 2016 och 2017 i den nationella trafikslagsövergripande planen för utvecklingen av transportsystemet för perioden 20102021 flyttas till 2013. Regeringens bedömning är att avvägningar är rimliga och föreslår med den bakgrunden en omföring inom anslag 1:2 Banhållning med till 2013 med 43 respektive priser. Från och med tågplaneperioden tillämpar , baserat på en ny bestämmelse i järnvägslagen (2004:519), så kallade kvalitetsavgifter. Det innebär att den part som orsakar en avvikelse från i tågplan och trafikeringsavtal fastställt nyttjande av infrastrukturen ska betala en på förhand bestämd avgift till sin motpart. Än- damålet för anslag 1:2 Banhållning föreslås därför utökas till att även omfatta betalning av kva- litetsavgifter till följd av avvikelser som orsakats av . Regeringen har kunnat disponera sparade medel på äldreanslaget 36:5 Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier m.m. Dessa medel har tidigare satts av för ersättning till för lagfartskostnader i enlighet med avtalet mellan staten och . Det kvarvarande anslagssparandet efter 2012 prognostiseras uppgå till ca . Regeringen bedömer att det kan finns kvarvarande kostnader även efter 2012 med anledning av det ovan nämnda avtalet. Mot bakgrund av detta föreslås anslag 1:2 Banhållning utökas med i engångsbelopp 2013. Eventuella kreditförluster avseende Statens järnvägars obligationsportfölj Regeringen avser föra ansvaret för den finansiella förvaltningen inom till . Överföringen innebär dock vissa förändringar i hanteringen av kreditrisken avseende obligationsportföljen. gör en avsättning för kreditrisken, baserad på en beräkning från . Be- dömningen av risk görs utifrån kreditvärdering av obligationsutgivarna och betalningarnas tidpunkt. Denna avsättning kommer vid överföringen av uppgifterna till att återföras till Statens järnvägars balansräkning och därmed levereras in till inkomsttitel. kommer fortsatt för obligationerna att lämna en årlig redovisning av riskbedömningen för de, successivt minskande, utestående betalningarna. Dessa beräkningar avses inte föranleda förändringar av det till inkomsttitel inlevererade beloppet. I den händelse en verklig kreditförlust skulle uppstå skulle denna i första hand hanteras inom ramen för affärsverkets egna kapital, samt i förekommande fall genom att regeringen återkommer till . Avvecklingen av affärsverket innebär att någon möjlighet att genom belastning av affärsverkets egna kapital säkerställa tid för en behandling av begäran om ytterligare medel inte längre finns. Enligt regeringens bedömning behöver därför ett anslag redan i förväg pekas ut för hantering av en eventuell kreditförlust. Däremot ser regeringen inget behov att avsätta medel för detta. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förslag och beräkningar 20132016 Mot bakgrund av de överväganden som redovisats ovan föreslår regeringen att 15 anvisas under anslag 1:2 Banhållning . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 15 , 17 respektive 20 . ens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. Tabell 3.34 Anslag 1:2 Banhållning fördelning på anslagsposter Investeringar i nationell plan Drift, underhåll och trafikledning Räntor och återbetalning av lån Övriga insatser för effektivisering av 1 Beloppen följer förslag till periodisering av den trafikslagsövergripande nationella planen för transportsystemet 2010-2021. Nivån ökar 2015 med anledning av att det belopp som avsatts totalt inte varit jämt fördelat, utan har varit lägre . Detta beror i sin tur på att medel prioriterats för stora investeringsobjekt. Regeringen beslutar slutligt om anslagspostens storlek i regleringsbrev för respektive budgetår. Tabell 3.35 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:2 Banhållning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Tabell 3.36 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 328 002 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 308 004 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 308 002 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Från anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, övrigt verksamhetsstöd och intern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärnverksamhetens produkter och tjänster/prestationer. Anslaget finansierar vidare administration av statens miljöansvar inom det transportpolitiska området samt insatser inom det transportpolitiska området och bolagsförvaltning som inte är 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 direkt hänförliga till produkter och tjänster. Anslaget får även användas för modellutveckling och analys inom transportområdet samt för verksamhet rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen som bedrivs inom sjöfartsområdet. Anslaget får vidare användas för verksamhet rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom luftfarten samt administration av drift- och investeringsbidrag till icke statliga flygplatser och administrationen av trafikavtal. deltagande i europeiska intressegrupperingar Regeringens förslag: godkänner att , i deras egenskap av infrastrukturförvaltare, deltar som medlem i samt betalar medlemsavgift till följande europeiska intressegrupperingar (EEIG): des Utilisateurs d`ERTMS, EWIV (EURATEL) samt ytterligare en europeisk intressegruppering vars verksamhet ska röra förvaltning av godskorridoren på järnväg mellan och . Skälen för regeringens förslag: Inom EU pågår ett omfattande arbete med att skapa gränsöverskridande transportnät. Denna utveckling har intensifierats . Detta ställer bland annat krav på ett utvecklat samarbete mellan unionens transportinfrastrukturförvaltare. Inom EU pågår t.ex. arbete med att utveckla transeuropeiska transportnät (TEN-T) inom alla trafikslag. För detta ändamål har flera finansiella instrument inrättats för att underlätta projektgenomförandet. Europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) är associationsform som närmast är att likna vid ett handelsbolag. Medlemmarna ska vara minst två fysiska eller juridiska personer som själva i olika medlemsländer inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) bedriver ekonomisk verksamhet. Grupperingen ska underlätta och utveckla medlemmarnas ekonomiska verksamhet. Verksamheten ska anknyta till medlemmarnas ekonomiska verksamhet och får endast vara av understödjande karaktär i förhållande till medlemmarnas egen verksamhet. gruppering har inte, som ett bolag, till syfte att skapa vinst för sin egen skull. Vidare behöver en gruppering inte ha något kapital. Varje medlem i grupperingen är obegränsat solidariskt ansvarig för grupperingens skulder. har till uppgift att bevaka och delta i internationellt samarbete inom sitt ansvarsområde och verka för utveckling av internationella transportlösningar. är enligt förordning (EU) nr 913/2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik, skyldigt att tillsammans med andra berörda infrastrukturförvaltare inrätta en godskorridor mellan och . Infrastrukturförvaltarna ska enligt förordningen bilda en styrelse för sitt gemensamma åtagande. Den får vara en oberoende juridisk enhet och inrättas i form av en EEIG. Det kan även finnas andra skäl att inrätta ytterligare grupperingar för att åstadkomma en effektiv organisation av arbetet med godskorridoren. Tänkbara uppgifter för en EEIG är att hantera ansökningar om ekonomiskt bidrag från Europeiska unionen avseende t.ex. marknadsundersökningar och trafikstudier. bedömer att årsomsättningen för denna EEIG inte bör överstiga för hela grupperingen. Inrättandet av godskorridoren ska vara klart . Det finns därför behov av att inrätta en EEIG för att påskynda arbetet. , och tidigare , har varit medlemmar i två andra EEIG. Av förbiseende inhämtades emellertid inte godkännande innan myndigheten blev medlem. har uppmärksammat regeringen på att myndigheten är medlem i dessa två grupperingar. Den ena av de två grupperingarna heter des Utilisateurs d`ERTMS och stödjer infrastrukturförvaltarna i införandet av det nya signalsystemet ERTMS. Det görs genom framtagande av införandestrategier och erfarenhetsåterföring samt problemlösning. De stödjer även Europeiska järnvägsbyrån och Europeiska kommissionen vid framtagande av tekniska specifikationer för ERTMS. Verksamheten omsatte ca , varav finansieras genom medlemsavgifter. Den andra grupperingen som är medlem i heter EWIV (EURATEL). Bolaget bildades i syfte att stödja och övervaka ägarnas ekonomiska intressen i utvecklingen och användan- det (driften) av de europeiska järnvägarnas infrastruktur för telekommunikation. EURATEL har sitt säte i . Verksamheten omsatte 2010, varav finansierades genom medlemsavgifter. deltar i denna gruppering främst för möjligheten att utprova och införa nya tekniska lösningar. Regeringen anser att det är viktigt att kan vara medlemmar i när regeringen anser att det är befogat. har som infrastrukturförvaltare ett omfattande samarbete med motsvarande organisationer i andra EES-länder. Det är viktigt att ska ha möjlighet att samarbeta med andra organisationer på ett effektivt sätt och att de ska kunna delta som medlem i EEIG. Av den anledningen föreslår regeringen att godkänner att kvarstår som medlem i de EEIG som redan är medlem i samt att godkänner att deltar som medlem i ytterligare en gruppering vad avser förvaltning av godskorridoren på järnväg mellan och . Regeringens inriktning är att de kostnader som medlemskap i de tre grupperingarna medför inte ska överskrida . effektiviseringsarbete ger mer verksamhet för pengarna Inom pågår ett omfattande effektiviseringsarbete som inleddes . har bedömt att effektiviseringarna inom administrationen kommer innebära att i stället kan användas till väg- och banhållning. Regeringen föreslår därför att motsvarande belopp överförs från anslag 1:3 till anslag 1:1 Väghållning och anslag 1:2 Banhållning. Med utgångspunkt i bedömning om uppnådda effektiviseringar så har regeringen beräknat en motsvarande överföring om 2014 respektive . Utgångpunkten bör även framgent vara den att de medel som frigörs på administrationsanslag genom effektiviseringsarbete ska användas till väg- och banhållning. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Med anledning av godkännande av avvecklingen av affärsverket (prop. 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU, rskr. 2011/12:282) avser regeringen att låta överta de uppgifter som genomförs av affärsverket och som har en tydlig koppling till transportområdet och verksamhet. De verksamheter som berörs i första hand är fordonsförvaltning, miljöfrågor och statens avtal med . Ytterligare uppgifter kopplade till avvecklingen av affärsverket kan dock tillkomma. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget 1:3 får disponeras även för dessa ändamål. äger och förvaltar en fordonsflotta på totalt 95 järnvägsfordon. Fordonen ställs till förfogande för uthyrning till operatörer i statens upphandlade trafik. De fordon som inte hyrs ut till operatörer i den upphandlade trafiken hyrs ut på annat sätt. Verksamheten förutses organiseras i form av en resultatenhet, men till skillnad från affärsverket har inte möjlighet att finansiera investeringarna i verksamheten med avgiftsintäkter. behöver istället finansiera dessa investeringar med lån i . Dessa lån ingår i myndighetens låneram för anläggningstillgångar, som ingår i den totalram för staten som framgår av Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 11.1.1. Vad gäller miljöansvar har ett ansvar som tidigare verksamhetsutövare enligt för fastigheter som inte längre ägs eller förvaltas av . Regeringen anser att bör överta detta ansvar myndigheten har ansvar vad gäller tidigare ansvar som verksamhetsutövare avseende flygplatser och de s.k. miljögarantier som ställdes ut vid bolagiseringen av och flygplatsverksamheten. I och med övertagandet av Statens järnvägars ansvar samlas statens miljöansvar inom transportområdet hos . Handläggningen av dessa frågor finansieras via anslag 1:3 , medan eventuell utbetalning finansieras via anslag 1:2 Banhållning. är också part i avtal med AB . De frågor som berörs av avtalet är bl.a. kapacitetsfrågor för pendeltågstrafiken och är därför en naturlig mottagare av partsansvaret. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgångspunkten är att övertar de nämnda uppgifterna senast /2013. Under avsnitt 3.7.18 redovisas den samlade bedömningen av överföring av uppgifter från . Ersättning för sjöfartsstuderandes på- och avmönstringsresor Antalet praktikplatser för sjöfartsstuderande på högskolan har minskat till följd av utflaggningen av svenska fartyg. Då praktiken förläggs på fartyg under andra länders flagg belastar kostnaden för dessa studenters mönstringsresor respektive lärosäte på grund av att sjöfartsstöd endast beviljas för svenskflaggade fartyg och därmed inte kan bidra till att minska rederiernas resekostnader för studenterna. Regeringen föreslår med anledning av detta att och Linnéuniversitetet kompenseras för denna merkostnad med per lärosäte och att finansieringen fördelas mellan Utgiftsområde 16 Ut- bildning och universitetsforskning och Utgiftsområde 22 Kommunikationer. Förslaget innebär att anslag 1:3 minskas med och att anslag 2:69 En- skilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. samt anslag 2:71 Särskilda medel till universitet och högskolor m.m. under Utgiftsområde 16 höjs med motsvarande belopp. Förslag och beräkningar 20132016 Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till 1 356 092 000, kronor, 1 respektive 1 . Tabell 3.37 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3.7.41:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Tabell 3.38 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används till tjänster inom ansvarsområde, bl.a. för fritidsbåtsinfrastrukturen, som inte finansieras via handelssjöfarten. Vidare ingår kostnader för sjöräddnings- och farledsverksamhet, samt vissa övriga kostnader för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket m.m., vilka inte ska belasta handelssjöfarten. Anslaget får användas som bidrag till huvudmän som fullt ut övertar ansvar för vissa farleder och kanaler som huvudsakligen nyttjas av fritidsbåtar och nyttotrafik. Bidraget ska exempelvis kunna användas för att kvalitetssäkra farleden genom sjömätning, täcka delar av kostnaderna för löpande drift och underhåll samt till sjösäkerhetsanordningar om det finns ett behov av sådana nyinvesteringar. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsverksamhet m.m. . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till . Tabell 3.39 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsverksamhet m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till . Tabell 3.41 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.7.51:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Tabell 3.40 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till täckande av underskott för drift av och m.m. Anslaget får användas för utredningar med anknytning till kanaltrafiken. Anslaget får även användas för bidrag till huvudmän som fullt ut övertar ansvar för vissa farleder och kanaler som huvudsakligen nyttjas av fritidsbåtar och nyttotrafik. 3.7.61:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser m.m. Tabell 3.42 Anslagsutveckling 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslagets används till att finansiera delar av driftunderskotten vid kommunala och privata trafikflygplatser som nyttjas av flygtrafik som upphandlas av staten samt kostnader för att hålla beredskap för samhällsviktiga insatser på flygplatser. har godkänt en förändrad användning av driftbidraget i samband med regeringens proposition Framtidens resor och trans- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 porter infrastruktur för en hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). I enlighet med detta förslag så har under anslaget 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser tilldelats de regionala infrastrukturplanerna. så föreslår regeringen överförs till anslaget 1:1 Väghållning där statens övriga bidrag till de regionala infrastrukturplanerna beräknas. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser m.m. . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till . Tabell 3.43 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.44 Anslagsutveckling 1:7 Trafikavtal 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används till statens kostnader för trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Vidare används anslaget för att finansiera tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för vissa förvaltningskostnader som är direkt hänförliga till trafikavtal. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 20142027. Skälen för regeringens förslag: Regeringens förslag innebär en väsentlig ökning av bemyndiganderamen i förhållande till vilket beror på att , för statens räkning, planerar att teckna ett nytt avtal för perioden 20172027 vad avser linjesjöfarten till . Det nuvarande avtalet gäller fram till . Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden för att ta höjd för den variation som förekommer. Vissa trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, främst flygavtal och avtal om färjetrafik till och från , innehåller rörliga ersättningsvillkor. Framför allt handlar det om förändringar av t.ex. oljepris. Regeringens förslag till bemyndigande behöver således ta hänsyn till denna rörliga komponent. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 20142027. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 -5 412 200 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen bedömer att nuvarande anslagsnivå kommer att vara tillräcklig , under förutsättning att det inte sker kraftiga avvikelser från de antaganden som regeringen gör gällande framtida oljepriser och valutakurser. Regeringen följer nog utgiftsutvecklingen för trafikavtal. Regeringen beslutade att ge Trafikanalys i uppdrag att utreda användningen och styrningen av anslaget för trafikavtal. Trafikanalys lämnade sin redovisning (dnr N2012/2406/TE). Ärendet bereds inom . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:7 Trafikavtal . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till . Tabell 3.46 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:7 Trafikavtal Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.7.81:8 Viss internationell verksamhet Tabell 3.47 Anslagsutveckling 1:8 Viss internationell verksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används till kostnader för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet (, WMU). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet 2013. , 2015 och 2016 beräknas anslaget till . Tabell 3.48 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:8 Viss internationell verksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.49 Anslagsutveckling 1:9 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition.