prop · GZ03102 · 2012-04-16 00:00:00 — Enligt den nya skollagen benämns skolformen särskild utbildning för vuxna efter . Målet med särskild utbildning för vuxna är att vuxna med utvecklingsstörning ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Antalet elever i särvux 2006/072010/11 per nivå Antalet studerande inom särvux /11 var 4 835 (en elev kan studera på två olika nivåer ), vilket är en minskning jämfört med föregående läsår. Andelen elever som studerade på grundsärskolenivå ökade och på gymnasiesärskolenivå , medan andelen på träningssärskolenivå minskade . Av samtliga elever var liksom föregående läsår kvinnor, och födda utomlands. Alla kommuner tillhandahöll inte särvux i egen regi. /11 var det 76 kommuner som inte anordnade särvux, 8 fler än föregående år. Av alla elever var bosatta i en annan kommun än skolkommunen. I genomsnitt för samtliga nivåer fick 1 elev i särvux 3,1 timmars undervisning . Skillnaderna var dock stora mellan de kommuner som anordnade särvux, och varierade mellan 1 och drygt . På gymnasiesärskolenivån var det genomsnittliga antalet undervisningstimmar högst. Andelen lärare med pedagogisk utbildning har ökat Totalt tjänstgjorde 459 lärare i särvux /11, vilket omräknat till årsarbetskrafter var 280 stycken av vilka var kvinnor. Andelen lärare (omräknat till årsarbetskrafter) med pedagogisk utbildning var , vilket är samma andel som närmast föregående läsår. Denna andel har varit relativt stabil medan andelen tjänstgörande lärare med specialpedagogisk högskoleexamen minskat . /11 var andelen , vilket är en minskning med jämfört med /10 och den lägsta andelen , då 2001/02 hade specialpedagogisk utbildning. Lärartätheten omräknat till årsarbetskrafter var liksom föregående år 5,4 per 100 elever /11. Kommunernas totala kostnader för särvux uppgick till , vilket var en ökning med i fasta priser jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med året innan. Kommunernas kostnader för särvux 20062010 Miljoner kronor, löpande priser Anm: Kostnaderna avser undervisning, lokaler och inventarier, läromedel och utrustning samt elevvård och skolskjuts. Särvux anordnandes /11 i 204 kommuner, vilket var en färre jämfört med /10. av eleverna var folkbokförda i en annan kommun än den där utbildningen gavs. Svenskundervisning för invandrare (sfi) ska enligt skollag syfta till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Dessutom syftar sfi till att ge vuxna som saknar grundläggande färdigheter i att läsa och skriva möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Läs- och skrivinlärningen får ske på elevens modersmål eller annat språk. Varje kommun är skyldig att se till att sfi erbjuds de personer som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen avser att ge. Huvudmannen ska verka för att sfi kan kombineras med exempelvis arbetsplatsförlagt lärande och praktik eller annan utbildning. Sfi ska också kunna kombineras med förvärvsarbete. Sfi är en verksamhet som ska anpassas till den studerandes språkliga nivå genom att det erbjuds kurser på olika nivåer. Enligt den nya skollagen benämns skolformen utbildning i svenska för invandrare efter . Det övergripande målet med utbildningen är att vuxna invandrare ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och kompetens i syfte att stärka sim ställning i arbets- och samhällslivet samt främja sin personliga utveckling. Starkt samband mellan studieresultat och utbildningsbakgrund Utbildningen ges i form av tre olika studievägar, riktade till personer med olika bakgrund, förutsättningar och mål för sina studier. Av de drygt 36 500 elever som påbörjade sina studier i sfi 2008 hade avslutat någon kurs med minst godkänt resultat , dvs. Av eleverna hade avbrutit studierna och antogs fortsätta utbildningen. Störst andel elever som fick minst godkänt på någon kurs, , fanns bland elever som påbörjat utbildningen på den högsta studievägskursen (3D). Denna elevgrupp var också de som i genomsnitt hade haft minst antal undervisningstimmar, . De som började på den lägsta studievägskursen och som fått godkänt på den högsta kursen hade i genomsnitt haft 676 timmars undervisning. Sambandet mellan studieresultat och utbildningsbakgrund är således Skr. 2011/12:102 starkt. Liksom föregående år fick av dem som fick lägst betyget godkänt på någon kurs det på den högsta nivån, dvs. Av dem med längst tidigare utbildning, , fick lägst betyget godkänt på kurs D medan motsvarande andel bland dem med tidigare utbildning var . Föregående år var motsvarande andelar . Det var ingen större skillnad i avbrottsfrekvens mellan elever med olika utbildningsbakgrund, . Av alla kvinnor som började i sfi 2008 fick lägst betyget godkänt på kurs D. Motsvarande andel för männen var . Av kvinnorna hade av kvinnorna avbrutit studierna och av männen Sfi prioriteras inte tillräckligt Skolinspektionen genomförde en förstärkt granskning av sfi.102 I granskningen, som var inriktad mot studievägarna 1 och 2, undersöktes bland annat om huvudmännen genomför sfi med utgångspunkt i styrdokumenten och om utbildningen anpassas efter individers olika förutsättningar, mål och behov. Granskningen visar framför allt att kommunerna i högre grad behöver prioritera sfi. Vid planeringen och genomförandet behöver hänsyn i betydligt större utsträckning tas till de studerandes bakgrund och erfarenheter. Rapporten visar vidare att organisation och schemaläggning ofta är utformade på ett sådant sätt att flexibilitet och individanpassning försvåras. Nationell sfi-bonus gjordes permanent inleddes en försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom sfi, en s.k. sfi-bonus. Sfi-bonusen gjordes permanent vilket innebär att nyanlända invandrare i samtliga kommuner får samma stimulans att lära sig svenska snabbare. har i uppdrag att betala ut ersättning till kommunerna för utbetald sfi-bonus och för administrativa kostnader enligt förordningen (2010:1030) om prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare. redovisade i sin årsredovisning att totalt 3 387 beviljanden av sfi-bonus registrerats , varav 2 003 avsåg slutförda studier på den högsta nivån ().103 har ersatt kommunerna med totalt för utbetalda bonusbelopp och administrativa kostnader. 102Skolinspektionen (2011), Ändamålsenlighet och resultat i svenskundervisningen för invandrare, Rapport 2011:6. 103Skolverket (2012), Årsredovisning 2011, dnr 2012:184. Fortsatt ökning av antalet elever i sfi Antalet elever i sfi har ökat kraftigt och uppgick till drygt 96 100, vilket är det högsta antalet elever i sfi någonsin och innebar en ökning med jämfört med föregående år. Totalt var 37 700 elever nybörjare i sfi. Då en elev kan läsa flera kurser var det totala antalet kursdeltagare i sfi knappt 125 400 (exklusive elever som läst enligt gammal kursplan). Av eleverna var andelen kvinnor , vilket var i likhet med . Diagram 5.11 Antalet elever och nybörjare i sfi 20002010 Upphandlad utbildning ett storstadsfenomen anordnades sfi i 260 kommuner, vilket är tre kommuner fler än föregående år. av eleverna deltog i utbildningar som anordnades på entreprenad av en folkhögskola, studieförbund eller annan anordnare. I 16 kommuner gick alla sfi-kursdeltagare i kurser som anordnades på entreprenad medan 228 kommuner anordnade all sfiutbildning i kommunen i egen regi. Andelen kursdeltagare i upphandlad utbildning var liksom föregående år vanligast i kommungruppen storstäder där i genomsnitt av kursplatserna var upphandlade. I var andelen och i och kommuner respektive . Sfi-utbildning på entreprenad förekom inte i kommungruppen glesbygdskommuner där ingen elev gick utbildning anordnad på entreprenad. Kommunernas kostnader för sfi var 2010 , en ökning med i fasta priser jämfört med året innan. Kostnaden per elev var , vilket var en minskning jämfört med året innan. Tabell 5.5 Kommunernas kostnader för sfi 20062010 (löpande priser) Anm: Kostnaderna avser undervisning, lokaler och inventarier, läromedel/utrustning samt elevvård. Högskoleexamen med pedagogisk inriktning vanligare i sfi anordnad av kommuner Totalt tjänstgjorde knappt 2 800 lärare i sfi . Omräknat i heltidstjänster var det 2 200 lärare av vilka var kvinnor. Andelen lärare (omräknat till årsarbetskrafter) med pedagogisk högskoleexamen var i genomsnitt /10. I sfi anordnad av kommuner var andelen och hos andra utbildningsanordnare. Detta var i nivå med föregående läsår. har dock andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen minskat med . Andelen kvinnor med pedagogisk högskoleexamen var och motsvarande andel för männen var . Det innebär att andelen män med pedagogisk högskoleexamen minskat . Kommungruppsindelningen, som delar in 290 kommuner i grupper, har gjorts av Kommuner och Landsting. Den kommungruppsindelning som används innehåller 10 kommungrupper i stället för de nio som fanns indelning. Två kommungrupper är nya: förortskommuner till större städer samt turism- och besöksnäringskommuner. De tre grupperna med övriga kommuner, som i den gamla indelningen omfattade 102 kommuner har tagits bort och ersatts av två nya grupper: kommuner i tätbefolkad region och kommuner i glesbefolkad region. I dessa två grupper har hänsyn inte enbart tagits kommunens invånarantal utan även till om kommunen tillhör en tät- eller glesbefolkad region. 1.Storstäder (3 kommuner) Kommun med en folkmängd som överstiger 2.Förortskommuner till storstäder (38 kommuner) Kommun där av nattbefolkningen pendlar till arbetet i någon annan kommun. Det vanligaste utpendlingsmålet ska vara någon av storstäderna. 3.Större städer (31 kommuner) Kommun med 50 000200 000 invånare samt en tätortsgrad överstigande . 4.Förortskommuner till större städer (22 kommuner) Kommun där av nattbefolkningen pendlar till arbetet i en annan kommun. Det vanligaste utpendlingsmålet ska vara någon av de större städerna i grupp 3. 5.Pendlingskommuner (51 kommuner) Kommun där av nattbefolkningen pendlar till en annan kommun. 6.Turism- och besöksnäringskommuner (20 kommuner) Kommun där antalet gästnätter på hotell, vandrarhem och campingar överstiger 21 per invånare eller där antalet fritidshus överstiger 0,20 per invånare. 7.Varuproducerande kommuner (54 kommuner) Kommun där eller mer av nattbefolkningen är sysselsatta inom tillverkning och utvinning, energi och miljö samt byggverksamhet (SNI2007) 8.Glesbygdskommuner (20 kommuner) Kommun med en tätortsgrad understigande och mindre än åtta invånare per kvadratkilometer. 9.Kommuner i tätbefolkad region (35 kommuner) Kommun med mer än 300 000 personer inom en radie . 10.Kommuner i glesbefolkad region (16 kommuner) Kommun med mindre än 300 000 personer inom en radie . Hur de enskilda kommunerna är inplacerade i dessa kategorier framgår av sammanställningen nedan. Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Samtliga periodiserade utgifter, exklusive mervärdesskatt, som är hänförbara till kommunövergripande gemensam verksamhet, verksamhetsövergripande verksamhet och till de olika verksamhetsformerna. Finansiellt sparandet utgör skillnaden mellan inkomster och utgifter enligt nationalräkenskaperna. Den kommunala redovisningen baseras däremot på samma principer som tillämpas i näringslivet, anpassat till den s.k. kommunala särarten. Resultatet enligt denna redovisning utgörs av skillnaden mellan intäkter och kostnader. Inkomster och utgifter periodiseras olika i nationalräkenskaperna jämfört med den kommunala redovisningen. Bland annat påverkar skillnader i redovisning av pensioner, avskrivningar och investeringar samt avräkning av skatteintäkter jämförbarheten. Kommuner och landsting ska enligt 8 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. God ekonomisk hushållning innebär enligt förarbetena till lagstiftningen ett resultat som realt sett konsoliderar ekonomin. ersattes den statliga fastighetsskatten på bostäder av en fastighetsavgift som fastställs av staten men tillförs kommunerna. Vid införandet neutraliserades effekterna genom att anslaget Kommunalekonomisk utjämning minskades med motsvarande belopp. Fastighetsavgiften för småhus sattes till , dock högst av taxeringsvärdet. För flerbostadshus sattes avgiften till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Avgiften indexeras genom att den räknas upp med inkomstbasbeloppets förändring. Utjämningssystemet, som i sin nuvarande form infördes , består av fyra olika delar: inkomstutjämning, kostnadsutjämning, strukturbidrag och regleringspost (regleringsbidrag/avgift). Systemet finansieras inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Ett kommunalförbund kan bildas av två eller flera kommuner eller landsting för att sköta driften av vissa verksamheter åt de samverkande kommunerna respektive landstingen. innefattar även regionala och finansiella former av samverkan. Kommun- och landstingsägda företag I officiell statistik räknas företag som kommun- eller landstingsägt om en eller flera kommuner eller landsting tillsammans äger av aktier, andelar eller liknande. Denna statistik är inte jämförbar med uppgifterna från den sammanställda redovisningen. Med kommunsektorn avses i denna skrivelse kommuner och landsting Kostnadsutjämning för verksamhet för funktionshindrade har det funnits ett nationellt kostnadsutjämningssystem för kommunernas verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS och assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken. Köp av verksamhet förekommer dels när kommunen och köper in tjänster för användning i den egna verksamheten, dels när kommunmedlemmarna kan vända sig till privata av samhället godkända aktörer, t.ex. fristående skolor eller förskola i enskild regi, s.k. kundvals- Köp av verksamhet avser dels verksamhet som huvudsakligen skattefinansieras, t.ex. skola och omsorg, dels verksamhet som brukarna helt eller till största delen själva finansierar, såsom vattenförsörjning och Kostnader för en verksamhet efter att alla intäkter som hänförs till verksamheten räknats av. Nettokostnaderna utgör den del av kostnaderna som finansieras med skatteintäkter och generella statsbidrag. Kommuner och landsting ska enligt lagen (1997:614) om redovisning redovisa sina pensioner enligt den s.k. blandade modellen. Det innebär att en redovisningsmässig avsättning sker av I balansräkningen beaktas således endast pensionsåtaganden för de intjänade pensionerna medan de äldre pensionsåtagandena redovisas som ansvarsförbindelser. Kommuner och landsting bedriver även verksamhet i företagsform. sammanställda redovisningen ingår de företag som kommunen eller har betydande inflytande över. i den sammanställda redovisningen. I den sammanställda redovisningen konsolideras uppgifterna för att ge en komplett bild av hela kommunens Skatteunderlaget (beskattningsbar förvärvsinkomst) per invånare vid Med skattesats avses den procentuella andel av den kommunalt beskattningsbara förvärvsinkomsten som en skattskyldig påförs i inkomstskatt. Total skattesats för en kommun utgörs av summan av skattesatserna för landsting och kommun. Skatteunderlag utgörs av kommunalt beskattningsbar förvärvsinkomst för fysiska personer och dödsbon. Soliditeten är ett nyckeltal som anger hur stor del av tillgångarna som är finansierade med eget kapital och är ett uttryck för kommunens betalningsförmåga på lång sikt. Bruttokostnader minus interna intäkter och försäljning av verksamhet till andra kommuner och landsting. Begreppet är synonymt med externa bruttokostnader och kostnader för egen konsumtion. Antal invånare samt andel i åldrarna 2064 Förortskommuner till större städer Förortskommuner till större städer Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Förortskommuner till större städer Förortskommuner till större städer Förortskommuner till större städer Förortskommuner till större städer Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Kommuner i glesbefolkad region Förortskommuner till större städer Förortskommuner till större städer Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Förortskommuner till större städer Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i tätbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Förortskommuner till större städer Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Kommuner i glesbefolkad region Tabell 1 Kommunernas resultaträkning 20072011 -456,6 -476,6 -506,7 -519,9 -14,6 -15,2 -15,7 -16,6 -16,8 -364,8 -384,4 -392,4 -409,1 -422,4 varav fastighetsavgift** -8,6 -11,0 -7,0 -6,1 -10,8 Resultat före extraordinära poster -0,8 -1,9 -0,5 -0,2 *Kommunernas resultaträkning 2011 är preliminär. **Enligt prognos , Kommuner och Landsting. Fastighetsavgiften redovisas av kommunerna som ett generellt statsbidrag i stället för en skatteintäkt. Källa: , räkenskapssammandraget. Tabell 2 Landstingens resultaträkning 20072011 -223,2 -234,4 -243,8 -251,4 -261,3 -6,3 -6,5 -6,8 -7,1 -7,5 -197,2 -207,3 -214,2 -220,6 -228,1 varav ersättning för läkemedels- -2,2 -3,9 -3,1 -2,0 -9,0 Resultat före extraordinära poster -2,5 -2,5 *Landstingens resultaträkning 2011 är preliminär. **Landstingen redovisar det riktade statsbidraget för läkemedelsförmånen som ett generellt statsbidrag. Källa: , räkenskapssammandraget. Tabell 3 Kommunernas balansräkning 20072011 Bidrag till statlig infrastruktur Summa eget kapital, som inte ingår i balansräkningen * Kommunernas samlade balansräkning 2011 är preliminär. Källa: , räkenskapssammandraget. Bidrag till statlig infrastruktur Summa eget kapital, som inte ingår i balansräkningen * Landstingens samlade balansräkning 2011 är preliminär. Källa: , räkenskapssammandraget. Källa: , kommunalskatterna. -4,1 -3,9 -3,9 -2,2 -2,1 -2,1 -5,6 -5,7 -6,1 -1,4 -1,6 -1,6 -4,5 Tabell 7 Specialdestinerade statsbidrag per utgiftsområde Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Källa: Statsbudgetens realekonomiska fördelning (preliminär ), och Tabell 8 Specialdestinerade bidrag och riktade satsningar på statsbudgetens inkomssida 20062011 Specialdestinerade statsbidrag, miljarder Klinisk forskning och utbildning Statligt stöd till vuxenutbildning Stimulansbidrag och åtgärder inom Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom Fortbildning av lärare och förskolepersonal OSA (Offentlig skyddat arbete) Utbildning av personal i vård och omsorg Summa satsningar på statsbudgetens Källa: Statsbudgetens realekonomiska fördelning (preliminär ), och Tabell 9 Kostnader för olika verksamheter i kommuner och landsting 20062010 2006 2007 2008 2009 2010 Årlig (%)erna kommuner resp. landsting Stöd och service till Övrigt landsting** Anm.: Jämförbarheten mellan åren försvåras något genom att riktade statsbidrag har överförts till generella statsbidrag inom främst förskolan (2 mdkr), utbildningsverksamhet (6 mdkr) och hälso- och sjukvård (1 mdkr) . *I landstingens resultaträkning redovisas det specialdestinerade statsbidraget för läkemedelsförmånen som ett generellt statsbidrag. **Här ingår bl.a. tandvård och kollektivtrafik. Källor: och Kommuner och Landsting. Tabell 10 Genomsnittslöner och kvinnors lön i procent av mäns lön 2010 Källa: , Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2010. Tabell 11 Resultat före extraordinära poster, sammanställd redovisning 20062010 -1,0 Källor: , räkenskapssammandrag för kommuner och Kommuner och Landsting. Tabell 12 Antal kommun- och landstingsägda företag 20062010 Källa: , Offentligt ägda företag. Tabell 13 Antal anställda i de kommun- och landstingsägda företagen 20062010 Källa: , Offentligt ägda företag. Källa: , Offentligt ägda företag. Tabell 15 Investeringsutgifter för kommuner, landsting och bolag som ägs av kommuner och landsting 20062010 Bolag ägda av kommuner & landsting 54,92) Källor: , räkenskapssammandrag för kommuner och Kommuner och Landsting 1)Uppgift finns ännu inte tillgänglig . 2)Summa investeringsutgifter avser endast investeringsutgifter för kommuner och landsting. Uppgift saknas för investeringsutgifter för bolag som ägs av kommuner och landsting. Tabell 16 Utveckling av antal vårdmottagningar från vårdvalets införande till Andel (%) Källa: (2012) Val av vårdcentral Förutsättningar för kvalitetskonkurrens i vårdvalssystemen, Rapport 2012:2. Barn- och elevantal 20072011 samt andel i enskild/fristående verksamhet Komvux*** * avser siffrorna familjedaghem, ** avser sifforna obligatorisk särskola, *** Omräknat till heltidsstuderande Tabell 18 Kostnader för skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 20062010 Miljoner kronor, löpande priser *avser siffrorna familjedaghem ** Här ingår kostnader för grundsärskola och gymnasiesärskola Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn