prop · GZ03145 · 2012-06-26 00:00:00 — Ungdomsråd beviljades 2011 medel för att starta Medborgar- projektet, ett treårigt nationellt projekt som syftar till att stärka ungas möjligheter till dialog och inflytande på nivå. Modellen med ungdomsråd eller ungdomsfullmäktige har blivit en etablerad metod för att skapa ungdomsdelaktighet. Nästan hälften av landets kommuner har någon typ av ungdomsråd eller ungdomsfullmäktige. Projektet tar utgångspunkt i en problematisering kring att kommuner ofta nöjer sig med den ungdomsdialog och delaktighet som sker genom ungdomsråden trots att ungdomsråden, även om de fyller en viktig funktion, inte är representativa och långt ifrån tillgängliga för alla unga. I samarbete med nära 100 kommuner och ungdomsråd i hela landet ska Medborgarpro- jektet utveckla nya arbetssätt och metoder för att bredda synen på ung- domar och uppmärksamma vikten av att kommuner arbetar med unga utifrån ett medborgarperspektiv, framför ett resurs- eller problemper- spektiv. Målet är att fler unga ska få reella möjligheter att påverka sam- hället. Inom ramarna för projektet ska unga utbilda vuxna i hur kommu- ner kan bredda sitt arbete och sin dialog med unga. Målgruppen för pro- jektet är ungdomar och ungdomsråd, samt tjänstemän och politiker i 100 kommuner runt om i landet. Målet med projektet är att skapa förutsätt- ningar för alla unga att nyttja sina demokratiska och medborgerliga rättigheter. Projekt som syftar till att förebygga våld, mobbning och trakasserier Syftet med projektet är att starta upp ett antal livsstilshus i landet för att erbjuda unga i åldern som vill ta sig ur en kriminell livsstil en möjlighet till förändring. Livsstilshusen ska även ge stöd och vara ett informationscentrum för familj och anhöriga. Den påverkansfilosofi som husen kommer att arbeta efter grundar sig i ett motiverande förhållnings- sätt och påverkansinsatser av beteendeinriktad, pedagogisk och kognitiv karaktär. Detta ska ske i kombination med självhjälpsgruppmöten, indi- viduella samtal och extern professionell hjälp. Påverkan fokuserar på personlighetsdrag och den världsbild som är typisk för personer med kriminell livsstil och man kommer att arbeta mycket med tankemönster, självbild, värderingar och social färdighetsträning. Projektet genomförs av föreningen i Samhället i samarbete med bl.a. Unga , kriminalvården, , arbetsförmedlingen, Söder- törnpolisen i och SIS-institutioner. Projekt som syftar till att främja ett stärkt föräldraskap Barn till ensamstående mammor Stiftelsen bedriver i samarbete med Stadsmis- sionen i ett projekt som syftar till att ur ett barnperspektiv stötta barnen i deras barndom och ge dem rätten att vara barn. Projektet erbju- der också stöd till barnens mödrar. Målgruppen är ensamstående mam- mor och deras barn som lever i ekonomisk och annan utsatthet i . Genom informations- och verksamhetskampanjer vänder projektet sig, förutom genom verksamheter i och , till barna- vårdscentraler, mödravårdscentraler, kyrkor och andra samfund, social- tjänsten, förskolor och föreningar som möter denna målgrupp. Projektet vill etablera verksamheten i med mål att ge barn till ensamstå- ende mammor en möjlighet att delta i en kostnadsfri fritid fylld av gemenskap med pedagogiskt utformade. Genom varierande aktiviteter och genom att stödja och stärka mammorna i sitt föräldraskap vill man förbättra hemmiljön för barnen. Samarbetet mellan och Stads- missionen i möjliggör organiserade träffar både på vardagar och . Enter Mötesplats, som är en del av , är en verk- samhet som riktar sig till tjejer som behöver en trygg plats där det alltid finns vuxna som lyssnar. Enters och omfattande erfarenhet av enskilda stödsamtal för hög kvalitet i projektet. 2011/12:145 Projekt som syftar till att främja psykisk och fysisk hälsa Projektet drivs av och omfattar utbildning av NSPH:s medlemmar regionalt för att de bättre ska kunna utöva brukar- inflytande inom psykiatrin, socialtjänst m.m. Man kommer att genomföra minst 100 utbildningar i studiecirkelform, samla offentliga aktörer och utförarna av studiecirklarna för att planera överlevnaden av projektet samt bedriva uppsökande verksamhet mot brukarorganisationer och professionella. En nationell samordnare är projektledare. Två typer av utbildningar genomförs: egenmakt och inflytande. De två utbildningarna riktar sig till brukare som vill lära sig att få inflytande på sin egen situa- tion eller bli företrädare sina organisationer och ingå i olika råd, styr- eller samverkansgrupper. Utbildningarna hålls i alla län, som studiecirk- lar. Man ska även bedriva uppsökande verksamhet till brukarorganisa- tioner i syfte att arrangera konferenser om inflytandefrågor i varje län. Projekt som syftar till ökad delaktighet i kulturlivet Föreningen , Körcentrum Syd, föreningen () samt 13 förskolor i bl.a. , och ska tillsammans med pedagoger inom barnkör och hiphop skapa körverk med barns egna texter och melodier, där traditio- nell kör blandas med hiphop och rap. Inom ramen för projektet kommer bl.a. skivinspelningar att genomföras och film att produceras. Projektet kommer att samla och spela in barnens och förskolornas egen repertoar. Personalgrupperna på förskolorna får delta i workshops i syfte att själva kunna leda framtida sångsamlingar. Föreläsningar för personal och för- äldrar i ämnen som sång på barns villkor, musik i förskolan, sång och språkutveckling, musik och demokrati, gör barnen medbestämmande i sångsamlingen. Projektet innehåller handledda musiksamlingar och per- sonalen på förskolorna blir erbjudna körsång på arbetstid. Man planerar även att bygga upp ett interaktivt referensbibliotek baserat på multi- media, fonogram, litteratur, musik och texter. är den stora delen av projektet. Barnen och pedagogerna samarbetar med en yrkesverksam kompositör och pedagoger inom körsång och hiphop i ett eget experimenterande med ljud, sång och musikskapande. Den konst- närliga utgångspunkten är barnens egna idéer och skapande. Resultatet repeteras in med körer från UNGiKÖR, ungdomar från RGRA och för- skolebarnen. Detta spelas in och ges ut som skiva. Projektet avslutas med en konsert i respektive kommun. Till konserterna kopplas en utställning som visar på projektets olika delar i ljud, bild och film. Projekt som syftar till att främja etableringen på arbetsmarknaden Coompanion beviljades stöd för projektet . Projektets målgrupper är kvinnor med kognitiva eller fysiska funktionsnedsättningar. Syftet är att stärka målgruppens möjlig- heter att få en meningsfull sysselsättning genom en alternativ daglig verksamhet eller anställning som kooperatör i ett socialt företag med inriktning på försäljning av begagnade barnkläder. Deltagarna kommer i samarbete med att erbjudas utbildning i socialt företagande, marknadsföring, vardagsjuridik, inredning/skyltning, bokföring och vardagsekonomi, själv- och gruppförstärkande m.m. Pro- jektet ska kombinera utbildning inom särvux, särgymnasiet och folkbild- ningen med konkreta arbetsuppgifter i secondhandbutiken. Modellen ska sedan spridas genom s.k. social franchising till andra som vill starta lik- nande verksamhet. Långsiktigt ska kooperativet finansieras genom in- täkter från dagligverksamhetsplatser som stadsdelarna bekostar, intäkter från försäljning av kläder samt genom att erbjuda platser för arbetsträ- ning och arbetsintroduktion till Arbetsförmedlingen och Försäkringskas- san. Projekt som syftar till att stärka rättigheterna för personer med funktionsnedsättning DATE (Delaktighet, Attitydförändring, Tillgänglighet för Elever) Projektet syftar till att skapa, pröva och sprida en modell samt ett material att användas i skolan för att öka delaktighet, förändra attityder och förbättra tillgängligheten för elever. Projektet riktar sig till elever och personal i tre skolor (årskurs 47) som erbjuds medverka för att ta fram metodmaterial för tillgänglighetsgranskning. Eleverna, med och utan funktionsnedsättning, som deltar i projektet, får själva med stöd av lärare möjlighet att arbeta konkret med demokratiska processer. Skolgransk- ningarna ska kännetecknas av att vara roliga, kreativa och ligga nära leken. Materialet ska kunna användas i skolornas likabehandlingsarbete inom ramen för kursplanen samt utgöra ett undervisningsstöd inom ämnet samhällskunskap. Projektet utgår ifrån FN:s konvention om rättig- heter för personer med funktionsnedsättning och drivs av Handikappför- bunden i samarbete med Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndig- heten för handikappolitisk samordning (Handisam) och ett antal funk- tionshindersorganisationer. 4.2Verksamhet till förmån för barn beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelningen av till verksamhet för barn , se tabell 13. Det innebär en ökning med jämfört med före- gående år, vilket motsvarar . 2011/12:145 lagt 105 projekt till förmån för barn bidrag, vilket innebär en ökning med 19 projekt jämfört med föregående år. Den största ökningen hänför sig till satsningen Fördel barn, där antalet projekt som fått stöd har ökat till 46 från 30 året innan. Också projekt som hänför sig till projektändamålet kultur har ökat till elva stycken, att jämföra med fyra stycken innan. I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. 4.3Verksamhet till förmån för ungdomar 1225 år beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt för och av ungdomar, se tabell 14. Jäm- fört med föregående år innebär det en ökning med , eller . Antalet projekt ökade med två stycken , från 204 till 206. Ökningen har främst skett inom satsningen Vi deltar samt till projekt- ändamål såsom hjälpmedel till personer med funktionsnedsättning och ungdomar i utsatta situationer. I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. 4.4Verksamhet till förmån för personer med funktionsnedsättning beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till verksamhet för personer med funktionsnedsätt- ning, se tabell 15. Det är en ökning med jämfört med föregående år. Antalet projekt minskade från 125 till 115 stycken. Det område inom vilket antalet projekt ökat mest jämfört med är fritid/idrott. Antalet projekt ökade till 14 stycken , från sex stycken året innan. Områden där antalet projekt minskat tämligen påtag- ligt jämfört med året innan är information/utbildning (från 22 till 13 stycken projekt), rehabilitering (från 19 till elva) och psykisk ohälsa (från tolv till fem). I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. ändrades gällande praxis så att det numera är tillräckligt att den verksamhet som kräver en förändring av en lokal eller anläggning är nyskapande och utvecklande på orten. Kravet på nyskapande är därmed något lägre än för projektstödet. Den genomförda förändringen har lett till att stödformen har haft en markant positiv utveckling, se tabell 16. Lokalstöd är en stödform som utnyttjas mest av små lokala föreningar på mindre orter. Exempel på föreningar som fick stöd ur Arvs- fonden för att bygga lokaler eller anläggningar är , , Kumlas funktionshindermotorklubb och . utser och prisbelönar Arvsfondsdelegationen ett eller flera avslutade särskilt framstående projekt som förutom att de är lång- siktiga och nyskapande lyckas bra i att engagera och aktivera flera som kommer i kontakt med verksamheten. Projekten utses till årets Guldkorn. Priset Årets Guldkorn 2011 delades ut till följande organisationer och projekt: belönades med utmärkelsen i katego- rin barn för sitt projekt på lika villkor. Syftet med projektet var att öka informationen till blivande föräldrar med invandrarbakgrund som inte kan tala svenska. finns föräldragrupper med utbildade hem- språksinformatörer som kan föra samtal med föräldrarna och informera om hur det går till vid födelsen och vad man bör tänka på som nybliven förälder. Det har också tagits fram ett metodmaterial bestående av bilder och figurer, dockor med mera. Detta används på vårdcentraler och sprids fortfarande vidare till andra delar av vården. i har beslutat att permanenta projektet. Föreningen filmateljén blev årets Guldkorn 2011 i kategorin ungdom, för projektet Jag vill inte leva detta livet som resulterade i dokumentär- . Syftet med projektet var att öka medveten- heten kring den typen av drogmissbruk. används filmen av myn- digheter och institutioner runtom i hela landet, framförallt i utbildnings- syfte för den egna personalen. Intresset för filmen har blivit mycket större än vad man kunnat förutspå, bland annat har den visats på SVT och på olika filmfestivaler både i och utomlands. Skolor och polis använder sig av filmen i arbetet med att förebygga drogmissbruk. Priset i kategorin personer med funktionsnedsättning tilldelades i län för projektet glömda barnen. Barn till föräldrar med en intellektuell begränsning har länge tillhört en osynlig grupp i samhället. har det inte funnits något stöd för de här familjerna vilket har orsakat lidande och utanförskap både för barn och föräldrar. Projektet har fokuserat på att stärka föräldrarna i sitt föräldra- skap och att lära dem att se barnens behov. Årets Guldkorn i kategorin lokalstöd tilldelades för projektet i . Allaktivitetshuset i är en mötesplats för barn och ungdomar i alla åldrar. Lokalerna är handikappanpassade och rullstolsburna kan bland annat laga sin egen mat i köket. Arvsfondsdelegationen kan avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för ett visst ändamål genom en så kallad särskild satsning. Särskilda satsningar består av ett antal projekt som hålls samman genom en gemensam extern utvärdering och vissa andra specifika stödinsatser för de deltagande projekten. I övrigt gäller samma krav som för övriga 2011/12:145 projekt. beslutade Arvsfondsdelegationen att genom- föra två nya särskilda satsningar inom områdena barns och ungdomars inflytande och delaktighet (se nedan). Sats- ningarna lanserades . fördelades nästan på totalt 112 projekt inom ramen för de särskilda satsningarna, jämfört med till totalt 87 projekt året innan. Satsningen Fördel barn syftar till att utveckla och pröva arbetsformer, modeller och satsningar som främjar delaktighet och inflytande för barn . Satsningen omfattar såväl lokal- som projektstöd. Inom satsningen ska projekt som verkar främjande och stärkande för barn i särskilt utsatta situationer eller som är i risk att hamna i utsatta situationer prioriteras och samverkan mellan ideell sektor och offentliga aktörer stimuleras. En förhoppning är att satsningen ska leda till ökad kunskap och medvetenhet om barnets rättigheter enligt konventionen om barnets rättigheter, , bland såväl barn som bland vuxna. För att sprida information om Fördel barn har kansliet vidtagit flera aktiviteter, bl.a. deltagit vid de s.k. Barnrättsdagarna 2011 i och arrangerat en informationsträff i . Det kom in 78 ansökningar om medel inom ramen för satsningen . Av dessa ansökningar beviljades 56 stöd om sammanlagt . Totalt har det inom Fördel barn beviljats . Antalet inkomna ansökningar inom satsningen minskade i jämförelse med 2009 och 2010. Antalet ansökningar som beviljades är dock oförändrat i jämförelse , något som innebär att bifallsfrekvensen är högre än tidigare jämfört . Det är oklart varför antalet ansök- ningar har minskat. Det står emellertid klart att kvaliteten på inkomna ansökningar inom ramen för satsningen har förbättrats. Majoriteten av de beviljade projekten sker i samarbete mellan ideell sektor och offentliga huvudmän, exempelvis kommunen på orten. Det finns flera exempel på projekt som har ett upparbetat samarbete med högskolor och universitet för att utveckla metoder och sprida resultat. Projekt som beviljats stöd är både mindre lokala projekt och större nationella. Den geografiska spridningen på projekten sträcker sig från söder till norr, även om storstadsregionerna är starkt representerade. De projekt som har beviljats medel fokuserar på barns vardagliga miljöer såsom förskola, skola, fritid och kulturliv. Det pågår också pro- Skr. 2011/12:145 jekt som rör barns vård och sjukhusmiljö. Vi deltar är en särskild satsning på ungdomsprojekt som utvecklar nya metoder, modeller och mötesplatser för dialog kring demokrati, delaktig- het och mänskliga rättigheter. Satsningen genomförs 2012 och omfattar såväl lokalstöd som projektstöd. Projekt som ingår i satsningen ska bidra till att ungdomar mellan får bättre möjligheter att påverka samhället och sin egen livs- situation. Särskilt prioriterade är projekt av och med unga i utsatta situa- tioner och unga i stadsdelar eller glesbygd med ett utbrett utanförskap. beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av inom ramen för satsningen. I denna siffra ingår både nya projekt och fortsättningsprojekt. 16 nya projekt har beviljats medel jämfört med 42 fortsättningsprojekt. Det innebär att totalt beviljades inom ramen för satsningen 2011. inledde arvsfondskansliet ett samarbete med kring ett mentorsprogram som innebär att ett demokratiprojekt har möj- lighet att få en riksdagsledamot som . har drygt tjugo demokratiprojekt en eller flera ledamöter som mentorer. Flera projekt har besökt sin i , mentorerna har också besökt projekten och deltagit vid olika evenemang. Ett exempel på projekt som fördelats stöd inom ramen för satsningen är Från till som drivs av i . Kontakten resulterade i att tre av pro- jektets ungdomsledare bjöds in till Vita huset för att lära sig mer om amerikansk politik men också för att knyta kontakt med amerikanska somalier. De projekt som beviljades stöd under satsningens tredje år uppvisar en fortsatt bredd och variation avseende metoder, teman och inriktning. Många av projekten har specifikt fokus på demokrati och deltagande. Projekt som mer allmänt arbetar med demokrati, värdegrund och mänsk- liga rättigheter berör också områden som idrott, IT och media, frågor som rör homo- och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner (hbt- frågor), konst och kultur, religionsdialog och ickevåld. Ett exempel är idrottsföreningen som bedrivit röstar. Föreningen har dragit nytta av att de är en sportklubb med många naturliga kontakter med målgruppen, men har med detta projekt fokuserat på att öka ungas valdeltagande och utveckla ungt ledarskap i utanförskapsområden. När det gäller den geografiska spridningen så bedriver de flesta av projekten sin verksamhet i stora eller mellanstora städer. Totalt har 16 projekt i glesbygd eller på mindre orter beviljats stöd inom satsningen. Därutöver har ca tio nationella projekt som arbetat i både storstäder och på mindre orter beviljats medel. Resterande projekt bedrivs i mellanstora eller stora städer, ofta med fokus på s.k. utanförskapsområden. Inför ansökningsomgången välkomnades därför särskilt 2011/12:145 ansökningar från småorter och glesbygdsområden. Inför satsningens sista ansökningsomgång uppmanades föreningar att ansöka om medel till ungdomsprojekt som verkar för att förebygga att ungdomar utvecklar ett antidemokratiskt beteende eller ansluter sig till antidemo- kratiska grupperingar. 6Kommunikation, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning Arvsfondsdelegationen använder i större utsträckning än tidigare digitala kanaler för den externa kommunikationen för att minska användandet av trycksaker. Arvsfondsdelegationens verksamhet redovisades t.ex. i en digital verksamhetsberättelse. Den publicerades också som en nedladdningsbar fil på webbplatsen. slutfördes även arbetet med den grafiska profilen som anses vara slutlevererad. Även den grafiska profilen finns som en nedladdningsbar fil på webbplatsen. Arvsfondsdelegationens tillgänglighetsanpassade webbplats hade ungefär 9500 besök i genomsnitt . Det är en minskning jämfört med . Minskningen kan sannolikt förklaras med att delar av webben sökords- optimerats och ökat träffsäkerheten i sökmotorerna, vilket torde minska antalet besökare som hamnat på webbplatsen av misstag. Det är även sannolikt att viss trafik styrts om till Arvsfondens community, se vidare nedan. Arbetet med att ta fram en ny webbsida har påbörjats . lanserades en mötesplats på nätet, en community, för arvs- fondsprojekt, ideella föreningar och andra som intresserar sig för All- männa arvsfonden. Ett omfattande utvecklingsarbete av mötesplatsen har pågått . Mötesplatsen lanserades genom bland annat utskick av nyhetsbrev till ett antal målgrupper. Den hade i decem- ber 900 medlemmar och strax under 400 projekt. publicerades tre utvärderingsrapporter. De finns att ladda ned från . Dessa rapporter laddades sammanlagt ned nästan 7 500 gånger . arrangerades två intro- duktionsdagar för nya projektledare och kommunala tjänstemän med föreningsansvar. Deltagarna fick bland annat information om Arvsfon- dens verksamhet och om vilka krav Arvsfondsdelegationen ställer på projekt som fått stöd. En programpunkt har handlat om den mötesplatsen och vilken nytta projekten kan ha av verkty- get. Utvärderingarna av introduktionsdagarna från de föreningsansvariga har varit positiva, både vad gäller innehåll och relevans. genomfördes en informationsträff i ett av de län där ideella organisationer i minst omfattning söker stöd ur Arvsfonden. be- söktes i för att informera om Arvsfonden, vad man kan få stöd för och hur föreningar kan söka stöd ur fonden. deltog cirka 250 personer på träffen, varav de flesta representerade lokala Skr. 2011/12:145 föreningar. Information om arvsfonden och om inspirationsträffar, Guldkorns- utdelning, utvärderingsseminarier m.m. sprids även genom Arvsfonds- delegationens digitala nyhetsbrev. Från nyhetsbrevet länkas läsaren vidare till webbplatsen, där det finns fördjupande information. har fortsatt arbetet för att stärka och effektivisera de interna kommunikationsprocesserna. I Arvsfondsdelegationens uppgifter ingår att ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av stöd som beviljats. Utvärderingsverksamheten bedrivs genom att delegationen anlitar eta- blerade utvärderare och forskare för att följa projekten. Därmed kan resultaten, förutom att synliggöra de kunskaper och erfarenheter som organisationer och föreningar skaffar sig i projekten, också tas till vara inom forskningen. De forskare som anlitas representerar en rad olika forskningsdiscipliner som antropologi, statskunskap och socialpsykologi. Organisationer och föreningar som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden ska efter varje avslutat projektår redovisa projektet. Redovisningar från avslutade projekt granskas och kategoriseras i fyra olika grupper utifrån den egna slutredovisningen och i kompletterande diskussioner med kansliet. Kategoriseringen avser inte att bedöma om projekten är bra eller dåliga, utan syftar till att ge kunskap om vilka spår och resultat som arvs- fondsmedlen har lämnat. Arvsfondsdelegationens kategorisering av projekt 2011 Kansliets genomgång av de 168 slutredovisningar som inkom utmynnar i följande kategorisering av i vilken omfattning verksamheten lever vidare eller projektens resultat används efter det att finansieringen ur Arvsfonden upphört. Genomgången sammanfattas i tabell 20 nedan. Projekt som inte lämnar några spår Tre av de redovisade projekten lyckades inte genomföra den verksamhet de beviljats medel för. Enligt organisationernas redovisningar beror detta på svårigheter med att nå målgruppen, interna svårigheter eller att de inte fått igång det samarbete med andra aktörer som varit avgörande för att projekten ska kunna genomföras. Projekt som genomfört den verksamhet som planerats I denna kategori finns projekt som har gjort precis det som stod i projekt- planen. Till kategori 2 hänförs 93 projekt. Majoriteten av projekten handlar om att med erfarenheter från målgruppen ta fram och sprida information och kunskap om exempelvis äldre dövas livssituation, unga som lever i familjer med missbruksproblem och hur personer med dyslexi lyckas med studier och arbete. Dessa projekt har genomförts men har vid redovisningstillfället inte lämnat några synliga spår i det fortsatta arbetet.