prop · H00351 · 2012-12-28 00:00:00 — Evidensbaserade indikatorer som belyser sambandet mellan friluftsmiljöer och hälsa etableras. Utifrån aktuell forskning sammanställs kunskaper om effektiva metoder och insatser som främjar vistelser i friluftsmiljöer och hälsa. Dessa sprids till kommuner, landsting, ideella organisationer och andra berörda aktörer. Antalet kommuner som uppnår kriterierna fastställda för Vi bedömer att de åtgärder och de mått som följer av preciseringarna skapar förutsättningar för att utveckla och följa upp arbetet relaterat till målet att skapa förutsättningar för att människor kan vara regelbundet fysiskt aktiva i natur- och kulturlandskapet. I detta sammanhang kan det också nämnas att mätbara mål och preciseringar inom andra områden, såsom målet i avsnitt 4.2 om starkt engagemang och samverkan även kan bidra till uppföljningen av målet för ett friluftsliv för god folkhälsa. Samordning, genomförande och uppföljning Vi avser att ge i uppdrag att vara samordnande myndighet vilket innebär att, i samråd med Svenskt Friluftsliv och berörda myndigheter, stärka kunskapen om, samt följa upp utvecklingen av, friluftslivets betydelse för folkhälsa. Utgångspunkten för bör vara att dels etablera och följa upp indikatorer baserat på preciseringarna, dels göra kunskapsbedömningar samt sprida kunskap om effektiva interventioner till relevanta aktörer innan genomförandet av dessa slutligen följs upp. bör fortsätta att genomföra enkätundersökningen Friluftskommun och ansvarar därmed för uppföljningen avseende hur många kommuner som uppnår kriterierna för friluftskommun. De åtgärder kan genomföra som samordnande myndighet utgörs av sådana åtgärder som myndigheten har ansvar för enligt sin instruktion. Som framgår av avsnitt 5 anser vi att de samordnande myndigheternas ansvar i de delar som avses här bör formuleras isärskilda uppdrag och/eller regleringsbrev. Se även avsnitt 5 i andra frågor som rör bl.a. samordning, genomförande och uppföljning. I fråga om friluftsliv för god folkhälsa redovisar vi följande insatser. Friluftsliv bidrar till positiva hälsoeffekter Vi framhöll i skrivelsen En folkhälsopolitik med människan i centrum 2011/12:166) att folkhälsopolitiken bör vara framåtsyftande, sti- mulerande och inspirerande. Människor bör få möjlighet att själva defi- niera sin hälsa, att formulera sina eventuella problem och få möjlighet att finna lösningar på dessa. Vidare framhölls att det bör finnas såväl verk- tyg för den enskilde som samhälleliga förutsättningar för att stödja en Av skrivelsen framgår också att ett forum för nationell samverkan för hälsofrämjande bör inrättas. I forumet ingår företrädare för berörda myndigheter, organisationer, branscher och professioner. viktig och konkret uppgift för detta forum bör vara att pröva förutsätt- ningarna för överenskommelser mellan staten, näringslivet, forskarsam- hället och det civila samhället som omfattar gemensamma åtaganden inom området hälsofrämjande. I skrivelsen redovisades insatser bl.a. inom arbetet för ett hälsofräm- Av skrivelsen framgår att friluftslivet bidrar till såväl fysisk aktivitet som upplevelser och återhämtning och att det därför är av stor betydelse för människors hälsa och välbefinnande. sitiva hälsoeffekter har stor betydelse för såväl den enskilda människan som samhället i stort. I skrivelsen redogjordes vidare för regeringens åt- gärder på området för en samhällsplanering för en miljö som möjliggör fysisk aktivitet vilket beskrivs närmare i avsnitten 4.4 och 4.5. Insatser för att i natur- och kulturområden förbättra tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning redovisas i avsnitt 4.1 och insatser som avser friluftsliv i skolan redovisas i avsnitt 4.8. God kunskap om friluftslivet Regeringens bedömning: Ett mål för friluftslivspolitiken bör vara att det finns god kunskap om friluftslivet. Målet bör innebära att det finns etablerad forskning och statistikinsamling kring friluftsliv som utgår från ämnesfältets bredd och mångvetenskapliga karaktär, är långsiktig över tiden och bygger på behoven hos friluftslivets aktörer. heter, organisationer, kommuner, markägare och företag bör ha god kunskap och kompetens i frågor om friluftsliv, landskapets utform- ning, hållbart nyttjande och natur- och kulturturism. förslag överensstämmer i huvudsak med regering- Skälen för regeringens bedömning Ökad kunskap behövs för samhällets planering och för förvaltning av Forskning och statistik om friluftsliv har stor vikt för att öka kunskapen om friluftslivets betydelse för individer, samhälle och Bättre kunskap om friluftsliv och natur- och kulturturism kan också ha betydelse för ekonomisk tillväxt. Det finns behov av långsiktig forskning och av att komplettera statistiken för att bättre motsvara samhällets behov. Som stöd i genomförandet och uppföljningen av friluftslivsmålet om god kunskap om friluftslivet anser vi att följande preciseringar kan användas: Forskning om friluftsliv stöds på ett sätt som tillvaratar ämnets bredd, skapar bra möjligheter till finansiering och utveckling. En nationell nätverksorganisation är etablerad, angelägna forskningsområden är identifierade och en nationell forskarskola är inrättad. Forskning om friluftsliv uppfattas som en attraktiv karriärväg och svensk friluftsforskning står sig väl internationellt. Statistik om friluftslivet finns och är utformad för att motsvara samhällets behov. ULF-undersökning (undersökning om levnadsförhållanden) och myndigheternas statistikinsamling har utvecklats för att passa de nya friluftslivspolitiska ambitionerna. Berörda myndigheter, organisationer, markägare, kommuner och företag har god kunskap och kompetens i frågor om friluftsliv, landskapets utformning, hållbart nyttjande och natur- och kulturturism omfattande hela friluftslivspolitikens bredd. Forskningsresultat och statistik om friluftsliv kommuniceras aktivt och sätts in i ett större sammanhang. Samordning, genomförande och uppföljning Vi avser att ge i uppdrag att vara samordnande myndighet för detta mål. Berörda myndigheter bör redovisa till kring kunskap och kompetens, kompletterat med enkät- eller intervjuundersökningar med centrala aktörer inom friluftslivet. bör genomföra återkommande utvärderingar av friluftsforskningen och dess kommunikation. bör dessutom genomföra återkommande utvärderingar av statistiken. Se vidare avsnitt 5 i frågor som rör bl.a. samordning, genomförande och uppföljning. I fråga om god kunskap om friluftslivet redovisar vi följande insatser. Forskning ger kunskap och underlag I propositionen Framtidens friluftsliv betonades att forskning om friluftsliv har stor vikt för att öka kunskapen om friluftslivets betydelse för samhället och för naturvården. Det sexåriga nationella forskningsprogrammet i förändring som startade avslutas under innevarande vinter. Genom detta forskningsprogram har forskningen om friluftsliv fått ett kraftigt lyft och resultaten från forskningen har bidragit till att ge underlag för myndigheters arbete med att bevara och utveckla förutsätt- Skr. 2012/13:51 ningarna för friluftslivet i . Forskningen har gett kunskap om friluftslivets betydelse för hälsa, för kunskapen om naturen, för förståelsen för miljövård samt för bidraget till regional utveckling i form av naturturism. Vidare har forskningen gett kunskap om friluftslivets störningar och slitage i känsliga områden samt underlag till hur natur för friluftsliv bör planeras, förvaltas och utvecklas. Forskningsprogrammet är mång- och tvärvetenskapligt och består av ett nätverk av ett 15-tal forskare från sju universitet under ledning av turismforskningsinstitutet vid i . finansierar forskningsprogrammet med en budget på totalt under 20062012. Genom beslut om politiken för det civila samhället (prop. 2009/10:55) har förutsättningar skapats för en helhetssyn på det civila samhället och dess villkor. Det civila samhället lyfts därmed fram som en egen sektor, vid sidan av den offentliga sektorn, marknaden och det enskilda hushållet. Regeringen ser det som angeläget att öka kunskapen om det civila samhällets roll, sammansättning och villkor och har därför inrättat ett tioårigt forskningsprogram och gett i uppdrag till att ta fram förbättrad statistik om det civila samhället. redovisade en första sammanställning med ny statistik om det civila samhället som gäller de ideella organisationernas ekonomi. kan därmed det civila samhällets ekonomiska betydelse i samhällsekonomin belysas. Denna sammanställning med fördjupad statistik om det civila samhället kan utgöra underlag för fortsatt utvecklingsarbete i syfte att etablera det civila samhället som ett nytt statistikområde . Inom ramen för det tioåriga forskningsprogrammet pågår femton forskningsprojekt. har låtit göra en kartläggning inom vilka områden forskning bedrivs och inom vilka områden forskning saknas. Genomförande, samordning och Regeringens bedömning: bör få samordningsan- svar för uppföljningen av de tio friluftslivsmålen med tillhörande rap- För varje mål bör det utses en till två samordnande myndig- Ansvar och uppdrag bör ses över och förtydligas i t.ex. instruk- tioner, regleringsbrev eller uppdrag till myndigheter. arbete med samordning på regional nivå bör stärkas. förslag överensstämmer i huvudsak med regering- Skälen för regeringens bedömning Friluftslivsmålen är ett stöd för aktörernas friluftslivsarbete. luftslivsmål berör flera olika myndigheter och organisationer. 4.1 till 4.10 förtydligas ansvaret för att genomföra och följa upp de tio friluftslivsmålen. Varje mål bör ha en till två samordnande myndigheter. I avsnitten 4.1 till 4.10 föreslår vi myndigheter för såväl uppföljning som utveckling av respektive friluftslivsmål. Ansvaret för måluppfyllelsen bör dock delas mellan samtliga myndigheter som deltar i arbetet. Vi anser att alla involverade myndigheter och organisationer bör ta aktiv del i att nå målen genom att genomföra olika delar av åtgärderna. Uppföljning bör samordnas med miljömålsuppföljningen och bör redovisas med första rapportering . Arbetet med måluppfyllelse och uppföljning behöver utvecklas kontinuerligt. I denna skrivelse anges ett antal preciseringar som en hjälp i uppföljningsarbetet. Innebörden av de tio friluftslivsmålen förtydligas genom preciseringarna. Som central förvaltningsmyndighet har en viktig roll när de förslag och uppdrag som presenterades i propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238) utvecklas, preciseras och genomförs. Detta arbete sker i nära samarbete med andra myndigheter och organisationer. ska enligt förordningen (2009:1476) med instruktion för verka för att förutsättningarna för friluftslivet bevaras och utvecklas. ska främja en hållbar utveckling med utgångspunkt i den ekologiska dimensionen. I den ekologiska dimensionen ingår att ta hänsyn till värdet av en levande landsbygd och förståelse för hållbart nyttjande och naturbaserad näringsverksamhet samt vikten av människors och djurs markanvändning för den biologiska mångfalden. Det generationsmål och de miljökvalitetsmål som har fastställt ska vara vägledande i arbetet. Vi ser över instruktioner, regleringsbrev och uppdrag i syfte att förtydliga ansvaret i friluftslivsfrågor. driver ett arbete med myndighetssamverkan för friluftsliv. Detta arbete pågår kontinuerligt och underlättar för alla myndigheter och organisationer att uppfylla målen i samverkan. Vi bedömer att arbete med att samordna friluftslivsfrågor på myndighetsnivå bör fortsätta. I propositionen Framtidens friluftsliv fick ett tydligare ansvar bl.a. för samordningen av friluftslivsarbetet i nationella myndigheter. I syfte att kunna kraftsamla i arbetet med att genomföra friluftslivspolitiken har vi i regleringsbreven stärkt roll och förtydligat uppdrag att samordna friluftslivet på myndighetsnivå. Vidare har vi beslutat att i instruktionen för förtydliga verkets ansvar för samordning och samverkan med såväl myndigheter som andra berörda aktörer. får samordningsansvar för uppföljningen av de tio målen inom friluftslivspolitiken med tillhörande rapportering. redovisningar görs i samråd med berörda myndigheter. behöver samverka med och få underlag från de myndigheter som har ett ansvar i friluftslivsfrågor. I de berörda myndighet- ernas instruktioner eller andra styrdokument bör det framgå att dessa ska bistå med det underlag som verket behöver för uppföljningen av friluftslivsmålen. Samverkan består av tre delar myndighetsmöte, tio nätverk för friluftsliv och tankesmedjan för friluftsliv. återrapporterar till regeringen och redovisar hur arbetet med samordningen av berörda myndigheters friluftslivsarbete utvecklas, liksom samverkan med andra aktörer såsom friluftslivsorganisationerna. Delat ansvar för genomförande och uppföljning I propositionen Framtidens friluftsliv underströks att ett stort antal myndigheter har delansvar inom friluftslivet och bör vara involverade och ta ansvar för friluftslivets arbete och utveckling. Ansvaret innebär att varje myndighet inom sitt verksamhetsområde ska verka för att friluftslivsmålen nås. Till varje mål avser vi följaktligen att utse en till två samordnande myndigheter som inom sina respektive verksamhetsområden har ansvar för att samordna arbetet med övriga myndigheter och organisationer som berörs, tillsammans med övriga myndigheter och organisationer genomföra åtgärder för att nå målet och utveckla frågan inom sitt område, och följa upp arbetet och lämna redovisning till . Uppföljningen bygger på att de samordnande myndigheterna gör en be- dömning av hur friluftslivet utvecklas. Varje samordnande myndighet bör ha ansvar för bedömningen av sitt mål. I myndigheternas ansvar ingår att genomföra mätningar eller att samla ihop andra myndigheters eller organisationers statistik för att kunna bedöma möjligheten att nå respektive friluftslivsmål med stöd av dess preciseringar. En enkel sammanfattning av bedömningen kan omfatta bl.a. hur tillståndet och utvecklingen ser ut för det aktuella målet och om målet bedöms vara nått 2020 med de styrmedel som är planerade eller beslutade. I de fall målet inte bedöms nås bör myndigheterna bedöma inom vilka områden och vilka insatser som behövs för att nå målet. Berörda myndigheter bör redovisa tillståndet, utvecklingen och behov av åtgärder till den samordnande myndigheten. Vi vill framhålla möjligheterna av att samma grundmaterial kan användas till uppföljningen av flera friluftslivsmål. Detta gäller exempelvis enkätundersökning om uppföljningen av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö och årliga enkätundersökning Friluftskommun av hur landets kommuner arbetar med det lokala friluftslivet. Myndigheterna bör samråda med och hjälpa med de underlag som behövs vid den samlade uppföljningen och utvärderingen av målen. Bedömningen lämnas till . bör få i uppdrag att sammanställa uppföljningen och rapportera till regeringen. Följande myndigheter bör ha ansvaret för genomförande och uppföljning av friluftslivsmålen: , , , och . Vidare bör följande myndigheter medverka i genomförande och uppföljning av friluftslivsmålen vid behov, exempelvis med att bistå med kunskap och information och genom medverkan i myndighetsnätverket: , Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), Havs- och vattenmyndigheten, , , , , , , , , , och . Vi bedömer att myndigheternas ansvar och uppdrag bör ses över och där så bedöms relevant förtydligas i uppdrag och regleringsbrev. Arbetet med översyn påbörjades i . Beredning fortgår i dessa frågor i syfte att genomföra ytterligare förändringar 2013. Friluftslivsmålen har tagits fram i samverkan med andra aktörer, t.ex. intresse- och ideella organisationer, som Svenskt Friluftsliv och Kommuner och Landsting. Vi anser att denna breda samverkan bör fortsätta bl.a. genom att involverade organisationer fortsätter ta aktiv del i att nå målen genom att genomföra olika delar av åtgärderna. Genomförandet på regional nivå stärks De tio nätverken, där länsstyrelserna ingår, har arbetat men främst på nationell nivå. Av 6476 framgår att en av utmaningarna för friluftslivspolitikens genomförande är samordningen på regional nivå. Kommunerna efterfrågar samordning på regional nivå och stöd från regionala och nationella myndigheter. Om inte länsstyrelserna kan genomföra det arbetet, kan det medföra att kommunerna får svårare att genomföra friluftslivspolitiken lokalt. Vi anser att länsstyrelsernas roll som samordnande och vägledande bör stärkas. Även andra regionala aktörer som sköter samordning och vägledning är tänkbara. I propositionen Framtidens friluftsliv bekräftade vi att länsstyrelserna har ansvar för att stötta kommunerna i friluftslivsarbetet. Vi har därför sett över frågan om samordning på regional nivå för att tydliggöra länsstyrelsernas roll. I regleringsbrevet har vi uppdragit åt länsstyrelserna att i genomförandet och uppföljningen av de tio friluftslivsmålen redovisa till hur länsstyrelserna samordnar och vägleder kommunerna. Redovisningen ska ske i enlighet med anvisningar. Relation mellan friluftslivsmålen och miljökvalitetsmålen De föreslagna målen för friluftslivet utgör en komplettering till de preciseringar om friluftslivet som finns i flera av miljökvalitetsmålen. har ett samordningsansvar för såväl miljömålsuppföljningen som uppföljningen av friluftslivsmålen. har därmed ansvar för att samordna uppföljningarna av målsystemen och säkerställa att uppföljningen blir effektiv och entydig. Även de myndigheter som har ansvar att samordna uppföljningen av ett eller flera miljökvalitetsmål. eller ett eller flera friluftslivsmål har ansvar för att samordna uppföljningen av en viss målsättning, om friluftslivsmål och miljökvalitetsmål överlappar. Uppföljningen bygger på befintliga mätinstrument Förslaget till uppföljning bygger i huvudsak på de mätinstrument som Uppföljningen skulle kunna utvecklas att bli mer ändamålsenlig och ge större stöd till friluftslivspolitiken. sättning för en lyckad uppföljning är en nollmätning. ring, och har tagit fram förslag till hur man kan utforma forskning och statistik för friluftslivet. Vi avser att se över frågan om hur relevant underlag och statistik kan tas fram för att ge större stöd till friluftslivspolitiken. , , , , Friluftsliv i förändring, Friskis och Svettis, , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , , Korpen, LRF, länsstyrelserna i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och , Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), , , , , , , , H, , , , , , , i , , , , , , , Svenska , , , Svenska , , , , , , , , , Svenska , , , Svenskt Friluftsliv, Kommuner och Landsting, Kultur- och , , Tillväxt , , , Världsnaturfonden WWF och 290 kommuner. Därutöver har ett antal privatpersoner getts tillfälle att yttra sig. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , Hatt, Ek, , Regeringen beslutar skrivelse 2012/13:51 Mål för friluftslivspolitiken