prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — Motsvarande andel 2010 var . Att andelen har ökat för de som lämnat en tidsbegränsad anställning beror på att antalet personer som anmäldes till med en tillsvidareanställning kraftigt minskade . Andelen kvinnor respektive män som anmäldes till var oförändrat jämfört med . Av de anmälda var kvinnor, och var män. Snittåldern sjönk , och låg jämfört med 2010. Aktuella kunder hos är de personer som anmälts dit och som ännu inte fått en permanent lösning av sin situation. 4 863 personer, vilket är en Andelen personer som deltar i en tillfällig lösning och målinriktad åtgärd har ökat , från 2011. lämnade 3 014 personer . avskrevs för att de fick ett nytt arbete eller startade eget företag, medan gick i pension. Av dem som fick ett nytt arbete 2011 gick de flesta till en ny anställning inom statlig sektor. Samma förhållande gällde 2010. Skillnaden är att 2011 uppvisar en jämnare fördelning mellan de som fått arbete inom statlig sektor och de som fått arbete inom privat sektor. olika insatser ger personer som lämnat sin anställning i staten hjälp att se sina möjligheter och utveckla sin potential till ett nytt arbete eller eget företagande. fick av de som lämnat en tillsvidareanställning ett nytt arbete eller en annan lösning före uppsägningstidens slut. Målsättningen för året var satt till . För personer som lämnat en tidsbegränsad anställning fick av dessa en lösning före uppsägningstiden slut. Målsättningen för året var satt till 75 pro- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Sammantaget ligger resultatet högre än det uppsatta målet. verksamhet förefaller skapa en skillnad för människor och det Trygghetsavtal som parterna tecknat ligger till grund för möjligheterna att ge människor stöd på vägen till ett nytt jobb. Regeringens mål är att staten totalt sett inte ska vara löneledande. Som underlag för uppföljningen av detta mål används utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer. Som framgår av diagram 5.1 fortsätter löneutvecklingen i staten att relativt väl följa utvecklingen på arbetsmarknaden i stort. Diagram 5.1 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden 19942011 Anm. Uppgifterna avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön. Andelen kvinnor på ledande befattningar Regeringens mål är att andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. Målet följs i första hand upp genom statistik över andelen kvinnor respektive män med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet (ledningskompetens). I kompetenskategorin ledningskompetens klassas personal med formellt personalansvar som har till uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer, oberoende av om ledningsuppgifterna avser kärn- eller stödverksamhet. En förklaring till att andelen kvinnor på ledande befattningar i staten är lägre än 2009 är en strukturell ändring som skett inom Försvarsmakten i och med att personalförsörjningssystemet i fråga om gruppbefäl, soldater och sjömän förändrades . har Försvarsmakten anställt gruppbefäl, soldater och sjömän. Personalansvar har delegerats till befäl i insatsorganisationen. Personer som innehar dessa anställningar är i huvudsak män. Som framgår av diagram 5.2 har den totala andelen kvinnor på ledande befattningar ökat från 2001 till 2011. Det finns nu ca 5 300 kvinnliga chefer att jämföra med ca 3 2001. Vid en exkludering av anställda tillhörande ledningskompetens inom Försvarsmakten uppgår andelen kvinnor på ledande befattningar i staten att jämföra 2009. Av diagram 5.2 framgår dels den totala fördelningen av kvinnor och män på ledande befattningar 20012011, dels utvecklingen 2011 exklusive Försvarsmakten. Diagram 5.2 Fördelning av kvinnor och män med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer 20012011. Visar även exkl. Försvarsmakten (FM) Staten är den sektor som har jämnast könsfördelning på arbetsmarknaden. Andelen kvinnor har ökat . fanns det fler kvinnor än män bland de statsanställda (50,). var andelen kvinnor , dvs. samma nivå som 2009 och 2010. Fördelning av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt, m.m. anställde regeringen totalt 30 myndighetschefer, 18 var män och 12 var kvinnor. Andelen kvinnor var . Bland myndighetscheferna var andelen kvinnor , vilket innebär en ökning . Som en följd av förändringar i myndighetsstrukturen har det totala antalet myndighetschefer, som regeringen anställer, ökat från 2011 till 2012. Tabell 5.3 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 1Regeringen anställer rektorer vid statliga universitet och högskolor efter förslag från lärosätets styrelse. 2Här ingår museichefen vid . 3Häri ingår myndighetschefer med andra eller unika titlar såsom ombudsmän, direktörer, ordföranden samt rikspolischef, riksåklagare etc. 4Inklusive vikarierande myndighetschefer. Den särskilda utredare som haft i uppdrag att göra en översyn av de anställningsvillkor som gäller för chefer som leder myndigheter vilka lyder under regeringen lämnade sitt slutbetänkande Myndighetschefers villkor (SOU 2011:81) (dnr S2011/10980/). Betänkandet har varit föremål för remittering och bereds i . Erfarenheter av den reformerade utnämningspolitiken När regeringen tillträdde 2006 uttalade regeringen i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1, utg.omr. 2) att utnämningspolitiken skulle reformeras med utgångspunkt i öppenhet, förutsägbarhet och spårbarhet. Med omedelbar verkan infördes en ordning där varje rekrytering av en myndighetschef inleddes med att en kravprofil togs fram. I budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, utg.omr. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 redovisade regeringen sin bedömning att intresseannonsering skulle vara huvudregel vid rekrytering av myndighetschefer. I skrivelsen Utnämningspolitiken (skr. 2009/10:43) redovisade regeringen dittillsvarande resultat samt angav inriktning för det fortsatta arbetet med reformeringen av utnämningspolitiken. Regeringens proposition om sekretess, m.m. trädde en ny lagstiftning i kraft (prop. 2009/10:56) som innebär att sekretess är huvudregel i ärenden avseende rekrytering av chefer för myndigheter som lyder under regeringen. reviderades regeringens chefspolicy med utgångspunkt i de bedömningar som redovisades i ovan nämnda skrivelse. har regeringen rekryterat 199 chefer för myndigheter som lyder under regeringen. Av dessa har 133 ärenden föregåtts av intresseannonsering, vilket innebär en andel om . Regeringen har tidigare redovisat sin uppfattning att vissa befattningar såsom landshövding, justitiekansler, riksåklagare, säkerhetspolischef samt överbefälhavare inte är av karaktären att man avser att intresseannonsera efter kandidater till de ämbetena. Rensat för sådana anställningar samt för anställningar som gjordes då regeringen angav intresseannonsering som huvudregel har 152 chefer rekryterats, varav 132 rekryterats efter föregående intresseannonsering vilket motsvarar . Det bör då noteras att ungefär hälften av de 20 befattningar som ej annonserats ut avsett anställningar än eller anställningar till följd av organisationsförändringar där en redan befintlig chef erbjudits chefskap för den nya myndigheten. har 91 kvinnor rekryterats, vilket motsvarar en andel om . uppgår det totala antalet myndighetschefer till 204, varav 92 är kvinnor varför andelen även här uppgår till . När ordningen med intresseannonsering infördes varierade allmänhetens intresse för dessa befattningar relativt mycket, i vissa fall lämnades endast en knapp handfull intresseanmälningar in, medan andra annonser lockade ett stort antal 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I genomsnitt valde 22 personer att lämna in en intresseanmälan. I och med sekretessbestämmelsen som trädde ikraft förändrades rutinerna något. För att kunna upprätthålla de höga sekretesskraven kan kandidater till exempel inte lämna in sina handlingar via e-post, utan måste lämna in handlingar i förslutna kuvert. Detta har sannolikt bidragit till att personer som inte besitter de krav som beskrivs i annonsen i lägre grad är benägna att lämna in en intresseanmälan. uppgår det genomsnittliga antalet inlämnade intresseanmälningar nu till 20, alltså en närmast marginell minskning. Regeringens sammantagna bedömning är att den reformerade utnämningspolitiken, med fördjupade kravprofiler, intresseannonsering som huvudregel och högkvalificerad rekryteringsprocess, varit lyckosam och därmed i linje med den ambition som redovisades i regeringsförklaringen ; utnämningspolitiken ska reformeras med utgångspunkt i regeringsformens stadga att vid statliga utnämningar endast fästa avseende vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män Regeringens mål är att löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. Som underlag för uppföljningen används partsgemensam statlig förhandlingsstatistik. var statsanställda kvinnors genomsnittslön totalt sett lägre än statsanställda mäns genomsnittslön (se diagram 5.3). var motsvarande löneskillnad . Skillnaden har minskat successivt och trenden mot en minskad löneskillnad fortsatt. var löneskillnaden och som mest sedan mätningen inleddes var den 2001. Diagram 5.3 Löneskillnader mellan kvinnor och män i staten uppdelat på förklaringsfaktorer 20012011 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Källa: . Den statistiska analys som har gjort visar att den genomsnittliga löneskillnaden nästan helt kan hänföras till mätbara faktorer. Stora delar av löneskillnaden beror på att fler kvinnor än män arbetar deltid, arbetets svårighetsgrad och innehåll samt att fler män än kvinnor är chefer. Vidare påverkar det att arbetsinnehåll och löner ser olika ut hos olika myndigheter. Det finns också skillnader när det gäller utbildning, erfarenhet och i vilken region den anställde arbetar. Den s.k. oförklarade löneskillnaden Den löneskillnad som slutligen blir kvar, den s.k. oförklarade löneskillnaden som inte kan förklaras av den mätbara information som finns tillgänglig i den partsgemensamma statistiken, uppgick till att jämföra med 2010. Den oförklarade löneskillnaden uppgick 20072009 till . Åren 20022003 var den som högst och uppgick då till . Som framgår av diagram 5.3 är det två faktorer som tillsammans står för mer än hälften av den totala löneskillnaden mellan kvinnor och män. Dessa två viktigaste förklaringar är att kvinnor jämfört med män oftare innehar befattningar med en lägre grupperingsnivå5 och att kvinnor i större utsträckning än män arbetar deltid. Skillnader i grupperingsnivå är 2011 fortfarande den viktigaste förklaringsfaktorn, även om den har minskat i betydelse med den ökade andelen chefer på låga grupperingsnivåer främst bland män. Chefsfaktorn har därmed tagit över en del av förklaringsvärdet (plus i förhållande till 2010). Kvinnor och män är nu mer lika fördelade på grupperingsnivå . var det av kvinnorna som arbetade deltid (2010) medan motsvarande andel för männen var (2010). Det bör noteras att av de statsanställda har en heltidsanställning. Bland kvinnorna har en heltidsanställning att jämföra för männen. Inom chefskollektivet hos medlemmar har löneskillnaderna mellan kvinnor och män varierat . ökade snittlönen för kvinnliga chefer , medan snittlönen för manliga chefer ökade . var genomsnittslönen högre för manliga chefer än för kvinnliga. visar statistiken att genomsnittslönen för kvinnliga chefer är högre än för manliga. Den nya organisationen inom Försvarsmakten, där personalansvaret delegerats till ca 1 600 i huvudsak manliga befäl i insatsorganisationen 2011, ger härvid genomslag. Den genomsnittliga löneutvecklingen i årstakt har varit högre för de kvinnliga cheferna än för de manliga. Den uppgår till för de kvinnliga och för de manliga cheferna i staten. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Det metodstöd som utvecklats i syfte att stödja lokala parters arbete med att säkerställa att det inte föreligger osakliga löneskillnader implementeras fortlöpande. De utbildningsseminarier som Partsrådet6 erbjudit om metodstöd har varit mycket efterfrågade av både arbetsgivare och fackliga representanter. Den etniska och kulturella mångfalden Regeringens mål är att den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i staten ska öka på alla nivåer. Målet följs framför allt upp med hjälp av statistik avseende hur stor andel av de statsanställda som har utländsk bakgrund7. hade totalt 32 782 statsanställda utländsk bakgrund. Andelen anställda med utländsk bakgrund i staten ökar stadigt och uppgick . Det är en ökning jämfört med . Bland de nyanställda i staten har utländsk bakgrund, vilket är högre än andelen individer med utländsk bakgrund bland förvärvsarbetande på hela den svenska arbetsmarknaden. Ökningen bland nyanställda är . I och med den högre andelen individer med utländsk bakgrund bland de nyanställda i staten, jämfört med övriga arbetsmarknaden, ökar andelen anställda med utländsk bakgrund i staten snabbare än bland det totala antalet förvärvsarbetande. Andelen i staten har ökat . Bland de förvärvsarbetande på hela den svenska arbetsmarknaden var ökningen under 20022010. Den senast tillgängliga uppgiften om förvärvsarbetande är och då hade av de förvärvsarbetande utländsk bakgrund. 5 Grupperingsnivåerna i BESTA, Befattningsgruppering för statistik, anger arbetsuppgifternas omfång och komplexitet samt det ansvar, den självständighet, de kunskaper och erfarenheter som deras utförande förutsätter. 6Rådet för partsgemensamt stöd inom det statliga avtalsområdet. 7Med utländsk bakgrund avses personer som är födda utomlands, personer med två föräldrar som är födda utomlands och personer med okänt födelseland. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Inkluderande synsätt en strategi för mångfald i vid bemärkelse i staten Var och på vilka kompetenskategorier inom staten finns de anställda med utländsk bakgrund? Inkluderande synsätt en strategi för mångfald i staten, som de statliga arbetsgivarna gemensamt ställde sig bakom och beslutade , är framtagen som ett stöd och ett verktyg för att statliga verksamheter ska präglas av mångfald i vid bemärkelse. Strategin tar sikte på att en blandning av bakgrund och kompetens som har betydelse för arbete, kvalitet och kundorientering ska prägla verksamheten. Strategin har funnits och börjat ge avtryck i flera myndigheters arbete med kompetensförsörjningen. var andelen kvinnor i statsförvaltningen med utländsk bakgrund och andelen män . Att andelen är lägre bland män hänger samman med strukturen i de tre mest mansdominerade verksamhetsinriktningarna Försvar, Näringslivsfrågor m.m. samt Samhällsskydd och rättsskipning. Inom dessa verksamhetsområden har mellan av de anställda utländsk bakgrund. De låga andelarna kan till viss del förklaras av en skev könsfördelning och det krav på svenskt medborgarskap som följer av lagstiftning bl.a. lagen (1994:260) om offentlig anställning, förkortad (), eller av säkerhetsklassning som gäller för vissa arbetsuppgifter inom dessa verksamhetsinriktningar. Att en betydande andel av verksamheterna bedrivs i regioner med en befolkning med få invånare med utländsk bakgrund kan också ha betydelse. Medelåldern är lägre bland personer med utländsk bakgrund än bland övriga statsanställda. Den totala andelen anställda i åldrarna var 2011, medan andelen anställda i gruppen med utländsk bakgrund var . Andelen äldre är generellt lägre bland anställda med utländsk bakgrund. Bland samtliga statligt anställda var 2011 andelen som var , men bland anställda med utländsk bakgrund . I staten är andelen anställda med utländsk bakgrund högst inom verksamhetsinriktningen Utbildning, där av de anställda har utländsk bakgrund. Andelen med utländsk bakgrund skiljer sig avsevärt åt mellan regioner, men kanske främst mellan storstadsområden och landsbygd. Utanför de tre storstadsområdena är andelen personer med utländsk bakgrund lägre än genomsnittet. Det gäller oavsett om jämförelsen görs för befolkningen, samtliga sysselsatta på arbetsmarknaden eller statligt anställda. Högst andel med utländsk bakgrund i staten finns i de tre storstadsområdena , och , där andelarna är 18,1, . Anställda med utländsk bakgrund är något över genomsnittet i kategorin kärnkompetens och under genomsnittet i kategorierna lednings- och stödkompetens. Tabell 5.4 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten samt för befolkningen i arbetsför ålder 2010 och 2011 1Avser personer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska och frivilliga medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej. 2Som nyanställda räknas individer som inte var anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år. 3Källa: () registerbaserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS). I RAMS ingår egna företagare och personer vars arbetstidsomfattning är . 4Källa: SCB:s befolkningsstatistik. Regeringens mål är att arbetsmiljön i staten ska vara god. Målet följs framför allt upp utifrån uppgifter om sjukfrånvaro och sjukpension, enligt det statliga pensionsavtalet PA 03, i staten. har sjukfrånvaron varit lägre i staten än i de andra arbetsmarknadssektorerna. Under dessa har sjukfrånvaron i staten aldrig varit så låg som 2010. uppgick sjukfrånvaron i de statliga myndigheterna till av den tillgängliga arbetstiden, vilket är en oförändrad nivå jämfört med föregående år. Kvinnors sjukfrånvaro i de statliga myndigheterna är väsentligt högre än männens, men har minskat betydligt snabbare . Den ökade , vilket dock är en marginell ökning, till av den tillgängliga arbetstiden. Däremot minskar männens sjukfrånvaro av den tillgängliga arbetstiden. Diagram 5.4 Sjukfrånvaro som andel av tillgänglig arbetstid, totalt och uppdelat på kön och ålder 2010 och 2011 Källa: Statskontoret. Sjukfrånvaron för anställda i åldersgrupperna var oförändrad , medan sjukfrånvaron för åldersgruppen respektive 30 till uppvisar en marginell ökning . Den yngsta åldersgruppens sjukfrånvaro, anställda , har legat stadigt kring av den tillgängliga arbetstiden . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Inom statens olika verksamhetsområden8 ser utvecklingen något olika ut. På tre av sju verksamhetsområden, fritidsverksamhet, försvar samt samhällsskydd och rättsskipning, fortsatte den totala sjukfrånvaron att minska 2011. Inom verksamhetsområdet utbildning var sjukfrånvaron 2011 oförändrad, medan den ökade marginellt inom verksamhetsområdena socialt skydd och hälsovård, allmän offentlig förvaltning samt näringslivsfrågor m.m. hade av de statliga myndigheterna lägre eller oförändrad sjukfrånvaro och hade högre sjukfrånvaro jämfört med . Utvecklingen av antalet nybeviljade sjukpensioner Antalet statsanställda med nybeviljad sjukpension har minskat betydligt för såväl kvinnor som män (se tabell 5.5). I jämförelse med 2010 har sjukpension och tillfällig sjukpension minskat . Under 20082010 ökade antalet nybeviljade sjukpensioner för de som är . Jämfört med 2010 har det skett en minskning av antalet nybeviljade sjukpensioner för denna åldersgrupp. Tabell 5.5 Anställda som har beviljats tillfällig sjukpension respektive sjukpension 2010 och 2011 Anm. I det redovisade antalet individer som beviljats sjukpension ingår även personer som tidigare beviljats tillfällig sjukpension. 8 Enligt COFOG-indelningen (Classification of the funktions of the government) syftar till att redovisa sektorns upgifter efter deras funktion eller ändamål. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Av i statlig sektor (dnr S2012/5900/) framgår bl.a. följande. Statligt anställda är i högre grad nöjda med sina arbeten. En större andel statligt anställda anser att de har ett i hög grad intressant och stimulerande arbete i jämförelse med arbetsmarknaden totalt. Denna andel har ökat när frågan först fanns med i undersökningen och uppgår till i jämförelse på arbetsmarknaden totalt sett. Sammantaget upplever anställda i staten sitt arbete positivt i större utsträckning än arbetstagare i allmänhet. Det gäller särskilt den fysiska arbetsmiljön där svaren på frågorna i vissa fall är mycket mer positiva än för samtliga sysselsatta. En större andel statsanställda än i övrigt på arbetsmarknaden upplever exempelvis att de har ett omväxlande, obundet och meningsfullt arbete som de i det stora hela är nöjda med. En högre andel statligt anställda än samtliga sysselsatta anser att de har för svåra arbetsuppgifter. Även i tidigare arbetsmiljöundersökningar har staten särskiljt sig på detta sätt. Det är också en statistiskt signifikant högre andel statsanställda som upplever att de har alldeles för mycket att göra. Sex av tio statsanställda uppger att arbetet ger möjlighet att lära nytt och utvecklas i yrket . Det är signifikant fler än de bland samtliga sysselsatta. Andelen anställda i staten som upplever att arbetet ger möjlighet att utvecklas, att lära nytt och som fått minst fem dagars utbildning på betald arbetstid är högre än inom övriga arbetsmarknadssektorer. Statsanställda är mer nöjda med sina arbetstider än anställda på arbetsmarknaden som helhet, och de har även möjlighet att påverka såväl innehåll som övriga arbetsförutsättningar, till exempel förläggning av arbetstid. Medarbetarskap och ledarskap är generellt mer betydelsefullt för arbetsmiljön på de flesta statliga arbetsplatser än de fysiska arbetsmiljöfaktorerna. I de frågor som rör möjlighet till 9 arbetsmiljöundersökning som genomförs på uppdrag av . Undersökningen omfatttar cirka 130 frågor inom olika områden. Antal svarande var 12 270, varav 685 var anställda i staten, dvs. av de svarande. uppmuntran, stöd och hjälp och besked om vad som ska prioriteras från chefer är resultaten för staten i nivå med arbetsmarknaden totalt sett. Under har andelen arbetstagare minskat som instämmer i påståendet att det alltid/för det mesta är svårt att framföra kritiska synpunkter på arbetsförhållanden. Resultatet arbetsmiljöundersökning visar dock en ökning inom samtliga arbetsmarknadssektorer . Inom den statliga sektorn och landstingssektorn uppgår andelen till . Den är som lägst, , inom den privata sektorn. För samtliga sektorer är utfallet . Den totala andelen anställda på arbetsmarknaden, som anger att de varit utsatta för våld eller hot om våld uppgår till , dvs. samma nivå som 2009. Andelen bland anställda inom staten uppgår till , att jämföra 2009. Bland statligt anställda kvinnor är det vanligare med upplevelsen av genusgrundade trakasserier i form av exempelvis nedvärderande kommentarer eller att man på grund av kön inte tar notis om en persons mening. Omfattningen av dessa problem har varit ganska i förhållande till tidigare undersökningar där även den statliga sektorn varit överrepresenterad i förhållande till arbetsmarknaden totalt. Kunskap och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen Regeringens mål är att de statligt anställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman, dvs. för ett offentligt etos. På regeringens uppdrag bedriver för utveckling i staten () t.o.m. utgången av 2012 projektet om offentligt etos. Projektet vänder sig till hela statsförvaltningen, med särskilt fokus på cheferna i förvaltningen. Utformningen av projektet bygger bl.a. på en kartläggning av hur svenska myndigheter samt statsförvaltningar i övriga och arbetar med offentligt etos. Som en del i förberedelserna av projektet har ett arbete med att sammanställa de författningar som speglar den gemensamma värdegrunden i statsförvaltningen genomförts. Myndigheternas personalansvarsnämnder10 och Statens ansvarsnämnd11 har viktiga funktioner när det gäller att upprätthålla allmänhetens förtroende för statlig förvaltning och tillgodose arbetstagarnas intresse av en korrekt handläggning av de enskilda ärendena. De statliga myndigheterna hanterade 371 personalansvarsärenden , vilket är 70 färre ärenden än 2010. Av diagram 5.5 framgår utvecklingen av antalet personalansvarsärenden . Diagram 5.5 Antal personalansvarsärenden och antal ärenden som lett till åtgärd, 20002011 som lett till åtgärd Källa: Ds 2006:19 samt 2006-2012.