prop · H0031d32 · 2012-09-20 00:00:00 — Informationsmaterial, utbildning och kunskapsspridning Information, utbildning och kunskapsspridning utgör en integrerad del i de flesta insatserna för ökad energieffektivisering. Därtill genomförs ett antal särskilda satsningar för att öka medvetenheten hos olika målgrupper om energieffektivisering och minskad klimatpåverkan. webbplats2 omfattar en mängd sidor som riktar sig till hushåll, företag, kommuner, statliga myndigheter och andra aktörer med både enkla energispartips och långtgående åtgärder för energieffektivisering samt verktyg för att beräkna energianvändning m.m. har drygt 122 700 besök gjorts på den del av webbplatsen som är riktad till företag. För den del som är riktad mot hushåll har drygt 461 352 besök gjorts . Detta ger ett snitt på 336 respektive 1 263 besök per dag. har i samråd med utformat och inrättat en informations- och rådgivningsportal för att främja genomförandet av energideklarationer och energieffektiviserande åtgärder (). Portalen har varit i drift . Genomsnittlig besökfrekvens har varit cirka 40 besökare per dag. Totalt har utvecklingen av portalen kostat . har fortsatt satsningen på att öka medvetenhet och kunskap om energieffektivisering och klimatfrågor hos barn och ungdomar. Verksamheten riktar sig främst till lärare i årskurserna 49. Fokus ligger på att utveckla lärarnas kompetens inom området samt på att komplettera befintliga läromedel. har satsat resurser på energieffektivisering i transportsektorn genom att sprida nytt informationsmaterial, bygga nätverk samt finansiera projekt. Arbetet med programmen Energieffektivisering inom transportområdet samt Teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektivisering inom transportområdet, som omfattar , har beviljat 17 projekt på totalt . uppskattar energieffektiviseringspotentialen för projekten i det senare programmet till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till ett nytt energieffektiviseringsdirektiv som ska ersätta energitjänstedirektivet och kraftvärmedirektivet. En överenskommelse mellan och rådet nåddes och direktivet kommer formellt att antas . Tiden för genomförande av direktivet är 18 månader från det att direktivet trätt i kraft. En preliminär sluttidpunkt för genomförandet är . Bakgrunden till direktivförslaget är att kommissionen i energieffektiviseringsplanen bedömde att EU:s vägledande mål om energieffektivisering till 2020 bara nås till hälften med befintliga styrmedel. Direktivet har till uppgift att fylla gapet och bidra till att EU-målet nås. Direktivet ställer krav på medlemsstaterna att anta vägledande, nationella mål för energieffektivisering samt att införa ett kvotpliktssystem eller en annan uppsättning styrmedel som ger årlig energibesparing i slutanvänd energi. Åtgärder för att främja kraftvärme och fjärrvärme samt energikartläggningar, information och utbildning ingår också i direktivet. En viktig ledstjärna i direktivet är att den offentliga sektorn ska vara föregångare när det gäller energieffektivisering, till exempel genom att ställa krav på energiprestanda vid offentlig upphandling. Direktiven om ekodesign och energimärkning och rådets direktiv /125/EG av om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (ekodesigndirektivet) trädde i kraft . Direktivet är en utvidgning av ett tidigare direktiv och omfattar även produkter som inte själva använder energi, men som påverkar energianvändningen, till exempel kranar och fönster. fattade beslut om ändringar i lagen (2008:112) om ekodesign (prop. 2010/11:61, bet. 2010/11:NU17, rskr. 2010/11:198) för att genomföra det reviderade direktivet. Under det svenska ordförandeskapet i EU nåddes en överenskommelse mellan rådet och om en omarbetning av 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 direktivet om energimärkning av vissa produkter, vilket resulterade i och rådets direktiv /30/EU av om märkning och standardiserad produktinformation som anger energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser. Efter beslut utfärdade regeringen en ny lag (2011:721) om märkning av energirelaterade produkter (prop. 2010/11:106, bet. 2010/11:NU22, rskr. 2010/11:271). Direktiven om ekodesign och energimärkning är nära sammankopplade. Med ekodesign fastställs krav som energirelaterade produkter ska uppfylla för att släppas ut på marknaden och tas i bruk. Energimärkningen ger slutanvändaren relevant och jämförbar information om varje produkts energieffektivitet vilket kan påverka dess inköpsval till förmån för energieffektivare produkter. har 17 förordningsförslag inom ekodesign och energimärkning inkommit. Underlag till svensk position tas fram av i samråd med andra svenska myndigheter, företag och organisationer samt kunskap från tester på produkter beställda eller utförda av myndigheten. har det inkommit ytterligare förslag som är under behandling. har ekodesignkrav och energimärkningskrav antagits för luftkonditioneringsapparater och luft/luft värmepumpar samt vattenpumpar (endast ekodesign för pumpar). När förordningen inom ekodesign för luft/luftvärmepumpar förhandlades hade en avgörande roll i att se till att kraven blev mer ambitiösa än vad som inledningsvis föreslagits av kommissionen. drev därtill igenom en förändring av energimärkningen för luft/luftvärmepumpar vilket innebär att slutanvändarna får mer relevant och detaljerad information om värmepumpens effektivitet i kallt klimat. har ekodesignkrav och energimärkning för torktumlare antagits. Genom information och diskussion om relevant och uppdaterad marknadsdata från kunde skalan för energimärkningen anpassas så att mer ambitiösa krav ställs på torktumlare för att uppfylla de bästa energiklasserna. Detta ger nya möjligheter att utveckla och marknadsföra de mest energieffektiva produkterna. Direktivet om byggnaders energiprestanda Det svenska genomförandet av och rådets direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda rapporterades av regeringen till Europeiska kommissionen . Regeringens förslag och bedömningar om genomförandet har redovisats för genom regeringens proposition 2011/12: 120 Vägen till mer effektiva energideklarationer och skrivelsen (2011/12:131) Vägen till nära-nollenergibyggnader. Kraven på rådgivning om värmesystem och luftkonditioneringssystem i enlighet med artiklarna 14 och 15 uppfylls genom förordningen (1997:1322) om energi- och klimatrådgivning. Det konkreta arbetet med att genomföra direktivet, såväl när det gäller energideklarationer som nära-nollenergibyggnader, kan ses som en löpande process där flera redovisningar kommer att göras till i lämplig form. Exempel på åtgärder som kommer följas upp och redovisas är hur den nya tillsynen över energideklarationer som föreslogs i propositionen fungerar. Se även utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Regeringen bedömer i En stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem 2010/11:153) att en väl fungerande marknad för energitjänster har stor betydelse för omfattningen av åtgärder för energieffektivisering hos slutkonsumenterna. I propositionen gjorde också regeringen bedömningen att konkurrenssituationen mellan olika typer av företag som tillhandahåller energitjänster därför bör klarläggas. har fått i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av konkurrensförhållandena inom olika segment av energitjänstemarknaden. Uppdraget ska redovisas till . Regeringen återkommer med ytterligare bedömningar i denna fråga. har också fått i uppdrag att analysera förutsättningar för samt föreslå olika tänkbara utformningar av ett certifieringssystem eller motsvarande kvalificeringssystem för leverantörer av energitjänster. Uppdraget ska rapporteras till . Stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Stöd för konvertering från direktverkande elvärme till ett vattenburet system med antingen fjärrvärme, värmepump eller biobränsle i egen förbränningspanna infördes och avslutades . Stödet kunde sökas av ägare till småhus, flerbostadshus samt av ägare till bostadsanknutna lokaler. Totalt har 722 miljoner beviljats i stöd fördelat på drygt 33 000 bostäder. Total var avsatta för stödet. Målet för stödet var att minska elanvändning för uppvärmning och att bidra till att minska behovet av eleffekt . Boverket3 har utifrån syftet att minska elanvändning för uppvärmning, analyserat vilken effekt stödet har haft och till vilken kostnad. Konverteringsåtgärderna har lett till en minskad elanvändning på 476 GWh , vilket ger ett genomsnitt på ungefär 15 000 kWh per bostad och år. uppskattar, baserat på en intervjustudie och lönsamhetsberäkningar, att cirka en tredjedel av åtgärderna kom till stånd på grund av stödet. Resterande åtgärder skulle genomförts även utan stöd. Stödets effekt uppskattas i och med detta till omkring 160 GWh/år. Statens kostnad per reducerad kWh el blir /kWh. Slutsatsen från är att stödets effekt på elanvändning var relativt begränsat, men att statens kostnader per sparad kWh var ganska låga. Ett effektivt utnyttjande av resurser, inklusive energi, utgör grunden för ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling. Att effektivisera användningen av energi är ett medel för att minska utsläppen av växthusgaser. Det kan även bidra till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och en tryggare energiförsörjning. har energiintensiteten i den svenska ekonomin, dvs. den samlade energitillförseln per BNP-enhet, minskat med . Den långsiktiga trenden är därmed en minskad energiintensitet i Utvärdering av stödet för konvertering från direktverkande el i bostadshus. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 den svenska ekonomin. kan energiintensiteten variera, bland annat beroende på varit milt eller kallt, aktiviteten i den svenska ekonomin samt hur stor andel av elproduktionen som kommer från kärnkraft. Regeringen har i och med klimat- och energipolitiska propositioner bedömt att statens insatser för att stimulera effektivare energianvändning, vid sidan av energi- och koldioxidskatter och reglering av olika produkters och byggnaders energiprestanda, framför allt bör inriktas på undanröjande av informations- och kunskapsbrister hos olika aktörer. Detta inkluderar åtgärder för att främja tidig marknadsintroduktion av och skapa legitimitet för ny energieffektiv teknik. är den myndighet som ansvarar för samordning av statliga insatser och åtgärder för energieffektivisering. har dock ansvar för energikrav i byggnadsverk samt huvudansvar för systemet med energideklaration av byggnader. använder sig av olika metoder för att nå ut till målgrupperna och så många beslutsfattare som möjligt inom hushåll, näringsliv och offentlig sektor. Insatser för att informera och öka kunskapen om energieffektivisering sker via nätverk och program, såväl branschvis som med regionalt fokus. gör bedömningen att intresset för och kunskapen om energifrågor och energieffektivisering ökat i omfattning . Regeringen delar denna bedömning, men bedömer också att insatser för att undanröja informations- och kunskapsbrister, samt för att tidigt introducera och skapa legitimitet för ny teknik inom olika marknadssegment kommer att vara fortsatt relevanta för att nå ut bredare inom de sektorer där huvuddelen av arbetet sker , samt för att nå ut till fler sektorer. Regeringen bedömer att arbete för etablering av kontakter och nätverk inom både den offentliga och privata sektorn, lokalt, regionalt och nationellt, bör ge goda förutsättningar för ett fortsatt aktivt arbete för att påskynda energieffektivisering på marknadens villkor. Regeringen bedömer vidare att förutsättningarna stärks ytterligare genom de synergier som uppnås genom aktiv samverkan mellan olika insatser, till exempel produktprovning och energi- och klimatrådgivning. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Vid en kontrollstation 2015 ska en samlad analys och bedömning göras av vägen för att nå de energi- och klimatpolitiska målen . Kontrollstationen omfattar inte politikens grundläggande inriktning men kan komma att leda till justeringar av styrmedel och instrument. Förberedelser för denna kontrollstation har redan påbörjats inom . En viktig del kommer att vara oberoende utvärderingar av de pågående energieffektiviseringsinsatserna. Det finns flera anledningar till detta. senaste långsiktsprognos pekar på att målet om minskad energiintensitet till 2020 jämfört med kan vara svårt att nå. Anslag 1:11 Energieffektiviseringprogrammet, har löpt och behöver utvärderas. Det nya energieffektiviseringsdirektivet kan komma att innebära förändringar i lagstiftning och eventuellt revideringar av styrmedel eller nya styrmedel. , och har fått i uppdrag att lämna underlag med förslag på olika delar av direktivet. Myndigheterna ska avsätta personella resurser för att arbeta med genomförandet av direktivet. Arbetet kommer att utföras under ledning av . har dessutom fått ett separat uppdrag att föreslå hur kravet på årlig energibesparing i slutanvänd energi ska uppnås. Det senare uppdraget ska redovisas . Regeringen bedömer att en stärkt konsumentroll är viktig också för energieffektivisering. Timmätning för aktiva elkonsumenter (prop. 2011/12:98) syftar till att göra det möjligt för alla kunder som har mätning, cirka 5 miljoner, att ingå nya former av avtal som förutsätter att elförbrukningen timmäts. Timmätning är ett viktigt verktyg för kunder att själva eller via applikationer kunna ta kommando över sin egen förbrukning och sänka sin elkostnad. Timmätning innebär en möjlighet till ökad hushållning med värdefull el. Propositionen Vägen till mer effektiva energideklarationer (prop. 2011/12:120) syftar till att stärka konsumenternas möjlighet att beakta energianvändning vid köp eller hyra av bostad. Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301) har en rad mål för förnybar energi satts upp för . Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Inom transportsektorn ska andelen förnybar energi vara . Båda dessa mål utgår från de krav som ställs på i och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybartdirektivet). antog ett nytt mål för förnybar el inom ramen för elcertifikatsystemet till 2020 motsvarande en ökning med jämfört med läget 2002 (prop. 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16, rskr. 2009/10:279). har beslutat om en nationell planeringsram för vindkraft motsvarande en årlig produktionskapacitet på till 2020 varav till lands och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Beroende på en rad olika åtgärder ökar användningen av förnybar energi i alla sektorer. Framför allt ökar den som en effekt av koldioxidskatten och elcertifikatsystemet. andel förnybar energi i förhållande till slutlig energianvändning har ökat stadigt och uppgick . Bioenergi och vattenkraft står för den största delen. användes bioenergi och det producerades el i vattenkraftverken. Värmepumparna gav 2010 också ett signifikant bidrag motsvarande . Den förnybara elproduktionen inom elcertifikatsystemet ökade med 2011, jämfört med året innan. Den största procentuella ökningen stod solelanläggningar för , vilket motsvarade en ökning med ca 0,3 GWh, jämfört med föregående år. Det största absoluta tillskottet stod vindkraften för med ca , vilket motsvarade en ökning med , jämfört med föregående år. fanns totalt 2 036 vindkraftverk i 154 av 290 kommuner. Vindkraftverk finns i samtliga av landets 21 län. Vidare minskade elproduktionen i biobränsleanläggningar med ca . producerades totalt förnybar el inom ramen för systemet. Detta motsvarar en total ökning med jämfört med nivån 2002. Det största reella bidraget stod den biobränslebaserade elproduktionen för med , vindkraften bidrog med och vattenkraften med circa . Utfallet bedöms ligga i linje med målet om en ökning av elproduktionen från förnybara energikällor med . Sedan elcertifikatsystemets start har det byggts över 1 600 nya anläggningar. Av dessa anläggningar är cirka 1 300 vindkraftverk. Enligt förnybartdirektivet ska andelen förnybar energi i uppgå till till 2020. Regeringens bedömning är att förnybartdirektivet är införlivat i svensk lagstiftning. Artikel 13.4, handlar om minimikrav i byggregler och byggnormer för att främja användning av förnybar energi i nya byggnader och i befintliga byggnader som genomgår betydande renoveringar. Regeringens bedömning är att direktivet i denna del är genomfört, men att vissa frågor om exempelvis styrmedlens träffsäkerhet och byggreglernas teknikneutralitet bör analyseras vidare i skrivelsen 2011/12:131 Vägen till Näranollenergibyggnader aviserad kontrollstation . Kravet på informationsinsatser i artikel 14 är införlivade i förordning (1997:1332) om den kommunala energi- och klimatrådgivningen. Artikel 14.3, som handlar om certifiering av installatörer av små pannor, ugnar och värmepumpar som drivs av förnybar energi, ska genomföras . Enligt artikel 22 i direktivet ska varje medlemsstat, och därefter , lämna in en rapport till kommissionen om hur främjandet och användningen av energi från förnybara energikällor utvecklas. första rapportering visar att den totala andelen energi från förnybara energikällor i uppgick till 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2010 (dnr N2011/6291). ökade den förnybara elproduktionen med . Detta trots att ett varmt år fick biobränsleanläggningarna att minska sin elproduktion med . som den elcertifikatsberättigade elproduktionen var hög var elanvändningen låg vilket resulterade i en låg kvotpliktig elanvändning. Det ackumulerade överskottet av elcertifikat på marknaden ökade därmed till nästan 9 miljoner elcertifikat efter att legat runt 5 miljoner elcertifikat. Ett visst överskott behövs dock för att marknaden ska fungera väl. Priset på elcertifikat har sjunkit från en nivå per elcertifikat till en nivå nära per elcertifikat . Det är det lägsta priset . Priset har legat mellan per elcertifikat. trädde avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad i kraft. uppgick den svenska nettoexporten av elcertifikat till till drygt 100 000 elcertifikat. har ca 70 nya anläggningar för produktion av förnybar el blivit certifikatberättigade i . Regeringen har tillsatt en utredning (M2012:29) för att se över reglerna om vattenverksamheter i och lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet, den s.k. restvattenlagen. Enligt direktiven ska utredaren ta fram förslag till ändringar vilka ska säkerställa att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i överenstämmelse med de miljökrav som ställs i och att de lever upp till de krav som följer av EU-rättsliga åtagande i fråga om vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv, som en fortsatt hög regler-och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftsproduktionen eftersträvas. Regeringen har i propositionen Genomförande av direktivet om förnybar energi, som har bifallits av , bedömt att ett vidareutvecklat system med s.k. förtida delning av nätförstärkningskostnaden för storskaliga produktionsanläggningar för förnybar el bör införas i syfte att en elproducent endast ska betala en sådan del av den totala kostnaden för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 den nödvändiga nätförstärkningen som motsvarar varje producents andel av den totala anslutningskapaciteten. Utformningen av ett sådant system utreds vidare i . De biogasprojekt som beviljats medel från anslaget 1:9 Energiteknik förväntas resultera i att marknaden tillförs knappt 8 000 000 Nm3 fordonsgas , vilket kan försörja ca 6 000 bilar med drivmedel. Utsläppen av växthusgaser minskar med ca koldioxidekvivalenter som resultat av de åtta biogasprojekten. Utsläppen minskar främst på grund av att fossila bränslen byts ut mot biogas men även genom minskade metanemissioner från deponier och gödsel. finns ett särskilt statligt stöd för att främja installation av solceller. Detta stöd syftar till att öka användningen av solcellssystem, antalet aktörer som hanterar sådana system i , samt till att sänka systemkostnaderna. Den utvärdering av stödet (dnr N2011/2790) som redovisades i budgetpropositionen visade att kostnaderna för solcellsmodulerna har sjunkit märkbart . Stödnivån reducerades därför från till genom ändring av förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller. Stödet för installation av solceller har även förlängts med och ytterligare . Solcellstödet har varit fortsatt efterfrågat även . har 2011 betalat ut till som hanterar utbetalningarna av stödet via länsstyrelserna. Antal beviljade stöd uppgick till 249 jämfört med 216 beslut . Målet med solcellstödet är även att öka den årliga elproduktionen från solceller med 3,3 GWh. Beräknad elproduktion från samtliga anläggningar som färdigställts och som har fått stöd utbetalt är 3,7 GWh (, baserat på uppgifter från bidragsstatistik som lämnats av de sökande). Statistiken karaktäriseras av en viss eftersläpning eftersom utbetalning av stödet görs i efterhand upp efter det att en anläggning färdigställts. Målet om ökad tillförsel av solcellsel har alltså redan överträffats. utbetalades i stöd enligt stödförordningen för att främja installation av solvärme. Stödförordningen upphörde att gälla vid utgången av , men gäller dock fortfarande för de ansökningar som har prövat före utgången av . Sedan stödet infördes och t.o.m. har sammantaget 6 220 ansökningar om stöd inkommit varav 5 124 ansökningar har beviljats. Utbyggnadstakten i den svenska vindkraften steg kraftigt . Vindkraftsproduktionen ökade jämfört med , från 3,5 till . I syfte att främja utbyggnaden av vindkraft har regeringen avsatt medel för marknadsintroduktion av vindkraft, de s.k. pilotpengarna. har vindpilotprojektet avslutats. Projektet bidrar till betydelsefull kunskap om etablering av vindkraft i fjällmiljö och kallt klimat. Vidare bidrar Uljabuouda med en normalårsproduktion på 80 GWh. Även demonstrationsprojektet har avslutats. Projektet ger en normalårsproduktion på 10 GWh och bedöms bidra till nya affärsmöjligheter för svenska företag. Åtgärder för att underlätta processerna kring utbyggnaden av vindkraft har genomförts. Webbportalen Vindlov () har utvecklats vidare. Det är en webbplats där all information om tillståndsprocessen för att bygga vindkraftverk finns samlad och den är framtagen i samarbete med omkring 20 myndigheter som är involverade i tillståndsprocessen. Samordnande myndighet för projektet är . Riksintresseområdena för vindbruk har reviderats. Syftet är att förbättra planeringsverktyget riksintresse för vindbruk. Inom ramen för revideringen har en ny nationell vindkartering med fyra gånger högre upplösning samt ny djupdata tagits fram som finns tillgänglig på . Den webbaserade nationella databasen har tagits i drift (). Syftet med vindbrukskollen är att få en samlad bild över etableringen av vindkraftverk i . Målet är att databasen ska omfatta både planerade och befintliga vindkraftverk. Vindkraftsamordnarna har fortsatt sitt arbete med att främja vindkraften genom ett stort antal kontakter med företag, myndigheter och kommuner. har haft regeringens uppdrag att ta fram en vägledning som tydliggör möjligheterna till etablering av vindkraft i Natura 2000-områden. Uppdraget redovisades (dnr M2011/3980). Vägledningen bygger på Europeiska kommissionens vägledning om vindkraft och Natura 2000-områden och består bl.a. av en checklista över de frågor som en vindkraftsprojektör bör gå igenom innan en ansökan om tillstånd för vindkraftsetablering i ett Natura 2000-område lämnas in. gav regeringen () i uppdrag att göra en internationell jämförelse av olika försvarsmakters, särskilt flygvapnens, verksamhet och vindkraftutbyggnad i närheten av militära flygplatser (dnr N2011/4103). Rapporten har remissbehandlats. Förnybar energi i transportsektorn Andelen förnybar energi i transportsektorn (beräknat i enlighet med den metod som föreskrivs av förnybartdirektivet) uppgick vilket är en ökning jämfört med .