prop · H00325 · 2012-10-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart Regeringen överlämnar denna proposition till . Kapacitetsutnyttjandet i delar av transportsystemet är högt. Detta är särskilt tydligt i storstadsregionerna, på de högtrafikerade järnvägsspåren och längs de större transportstråken. Den trängsel som ibland uppstår resulterar i stora kostnader för samhället. har problemen i järnvägssystemet varit påtagliga och visat på behovet av att stärka drift, underhåll och reinvesteringar i denna infrastruktur. Vidare pågår och planeras en rad investeringar i näringslivet runt om i landet som kräver ökad transportkapacitet som allt fler företag, men även enskilda och myndigheter, vill minska sin klimat- och miljöpåverkan. Det systematiska arbete som regeringen har påbörjat ger nu resultat. Allt fler transporter blir hållbara och kommer fram . Denna proposition har som inriktning att detta arbete intensifieras för att komma till rätta med de problem som finns samt att möta de behov i form av ökad kapacitet som förutses. Regeringen redovisar i propositionen behov av åtgärder i transportinfrastrukturen för perioden 20142025 och lämnar förslag till ekonomisk ram och vägledning för prioritering i den planering av åtgärder i nationell plan som följer efter beslut. Regeringen föreslår att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen ska uppgå till totalt . Detta innebär en kraftigt utökad ram i förhållande till tidigare riksdagsbeslut och motsvarar en ambitionsökning med i jämförbara priser. Regeringen föreslår att avsätts för drift och underhåll och reinvestering av statliga järnvägar och för drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar. Resterande delar av ramen, , föreslår regeringen ska användas för att utveckla transportsystemet så att det klarar nuvarande och framtida krav på hållbarhet och för att göra det varaktigt robust. Regeringen föreslår även att planeringsramen för investeringar i vissa statliga väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, totalt ska uppgå till för perioden 20102025. De åtgärder som prioriteras i den fortsatta planeringen ska vara samhällsekonomiskt effektiva, bidra till begränsad klimatpåverkan och optimal användning av transportsystemet samt till att uppfylla de transportpolitiska målen. Åtgärderna i den långsiktiga nationella planen kan utökas genom att den statliga satsningen kombineras med finansiering från andra intressenter. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................. Utgångspunkter för fortsatt utveckling av regeringens politik på Optimering av transportsystemet..................................... Ett robust transportsystem ............................................... Kapacitet för effektivare arbetspendling ......................... Näringslivets behov av effektivare transporter................ 3.7Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem . Styrmedel för ökad kund- och samhällsnytta .................. 4 Ökad satsning på transportinfrastruktur ......................................... 4.1Förslag till ekonomisk ram för planering av åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. för 4.2Åtgärder som omfattas av den ekonomiska ramen för utveckling av transportsystemet ...................................... 4.3Ökade nivåer för drift och underhåll av järnväg och 4.3.1Användning av intäkter från banavgifter för drift, underhåll och reinvestering av järn- 4.4Satsning på trimningsåtgärder för att öka kapaciteten i 4.4.1Åtgärder för funktions- och hänsynsmålet i 4.5Vissa prioriterade investeringsåtgärder för perioden 4.5.1Utbyggnad av tunnelbanan i . Ny stambana för snabbtåg .............................. Åtgärder för att möta den växande Ett nationellt trafikledningssystem ................. Planeringsram för vissa väg och järnvägsinvesteringar... 5 Finansiering av statlig transportinfrastruktur ................................. Medfinansiering genom bidrag från kommuner, landsting och företag ................... Offentligprivat samverkan (OPS)................. 6 Transportsystemet tillstånd och utmaningar för Utveckling av transportsystemet i förhållande till 6.2Uppföljning av den nationella transportplanen Effektiva övergångar mellan trafikslagen........................ Kostnadsansvaret i svensk transportpolitik ..................... Europeiska kommissionens syn på Tillämpning av riktvärden för buller ............................... Bättre samordning i fråga om buller............... Buller vid hamnar och industrier m.m............ Optimerad planering av transportinfrastruktur............................... Beskrivning av den ekonomiska planeringsprocessen..... Länsplaner och länens roll i planerings- 7.2Prognosutveckling ett successivt, kontinuerligt arbete med årlig uppföljning ...................................................... 7.3Planering och samverkan för utbyggnad av elektroniska Fyra steg i planeringen av transportsystemet ................................. Fyrstegsprincipen en viktig utgångspunkt.................... Steg 1 att styra efterfrågan............................................ Samordning med övrig samhällsplanering ..... Styrmedel för att optimera användningen av 8.3Steg 2 att underhålla och optimera användningen av Drift, underhåll och reinvestering................... 8.3.2Styrning och uppföljning av drift och Andra steg 2-åtgärder ................................... att genomföra åtgärder i befintligt system....... Åtgärder för ökad och säker cykeltrafik ....... att genomföra nya investeringsåtgärder........... 8.6Fyrstegsprincipen och tidsaspekten en lösning i dag på morgondagens problem...................................... Paket av kapacitetshöjande åtgärder............. möjligheter på lång sikt ................................ Forskning och innovation för utveckling av ett hållbart Transportsystemet står inför stora utmaningar .............. Helhetssyn och trafikslagsövergripande arbete ............. Ansvaret för forskning och innovation.......................... Nationell samordning och samarbete ............................ Lärande och kompetensförsörjning ............................... Utvärdering och uppföljning ......................................... Utblick mot 2050 ......................................................................... Trafikanalys om trender och omvärlds- befolkningsutveckling och arbetspendling ... Bedömningar över trafiktillväxt en Styrmedel och samhällsplanering ger förutsättningar för effektiv användning ........ Prioritera tillräckliga resurser för att vårda Stor nytta av kontinuerliga trimnings- om EU:s framtida transportpolitik ................. Det transeuropeiska nätverket för transporter, TEN-T ....................................... En godskorridor på järnväg ska inrättas Effekter på de transportpolitiska målen......................... Övergripande transportpolitiskt mål ............. Ett funktionsmål om tillgänglighet ............... Ett hänsynsmål om trafiksäkerhet, miljö och Åtgärdsplaneringens konsekvenser ska beskrivas ......... 11.3Förändringar i förhållande till tidigare planerings- Kvalitetssäkring inför åtgärdsplaneringen..................... Konsekvenser för regionförbund och län ...................... Konsekvenser för tillväxt och sysselsättning................. Förteckning över remissinstanserna ( Sammanfattning av delbetänkandet Medfinansiering av transportinfrastruktur utvärdering av förhandlings- arbetet jämte överväganden om brukaravgifter och låne- villkor (SOU 2011:12) ....................................................... Sammanfattning av slutbetänkandet Medfinansiering av transportinfrastruktur ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur (SOU 2011:49)................................................................... Förteckning över remissinstanser (SOU 2011:12 och Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .. 219 dels godkänner vad regeringen föreslår om 1. att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. ska uppgå till och att av denna ram ska användas till utveckling av transportsystemet (avsnitt 4.1), 2.att den ekonomiska ram som avsätts för åtgärder som utvecklar transportsystemet för perioden 20142025 får användas för investeringar istatliga järnvägar och vägar, trimningsåtgärder och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., medfinansiering till stora och strategiska åtgärder i hamnar, farleder och slussar samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån (avsnitt 4.2), 3.att av den ekonomiska ramen ska det avsättas till drift och underhåll av och reinvestering i statliga järnvägar och till drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar (avsnitt 4.3), 4.att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till för perioden 20102025 (avsnitt 4.6), 5.att efter åtgärdsplaneringen slutligt besluta om fördelningen av medel mellan nationell plan och länsplaner (avsnitt 7.1.2). 2 Ärendet och dess beredning Prop. fattade beslut med anledning av regeringens proposition Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257). föreslog regeringen ändringar i de lagar som styr planeringsprocessen för infrastruktur i syfte att göra planeringssystemet effektivare och där det är möjligt förkorta ledtiderna i systemet. sin bedömning att det fortsatt bör göras en långsiktig ekonomisk plane- ring som resulterar i åtgärdsplaner för en period . behandlingen av propositionen i framförde trafikutskottet i sitt betänkande att utskottet förutsätter att regeringen i det fortsatta arbetet med den nationella transportinfrastrukturen säkerställer att får ett tillbörligt inflytande. Regeringen gav i uppdrag att med utgångspunkt i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021 utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet för perioden skulle också lämna förslag på effektiviserings- och kapacitetshöjande åtgärder enligt fyrstegsprincipen som kan vidtas för att tillgodose kapacitetsbehovet. fick också i uppdrag att göra en analys av utvecklingen av transportbehovet . Uppdraget till innebar också att olika alternativ för höjd hastighetsstandard på järnvägsnätet skulle analyseras. beakta åtgärder som bidrar till ett långsiktigt hållbart Regeringen beslutade att utvidga uppdraget till till att verket även skulle genomföra en analys av vilka kapacitetshöjande åtgärder som kan genomföras i transportsystemet på det statliga vägnätet samt inom sjöfart och luftfart för perioden Dessutom vidgades uppdraget till att omfatta förslag till åtgärder i hela transportsystemet . beslutade regeringen om ett kompletterande uppdrag till att undersöka behovet av och förutsättningarna för en fast förbindelse mellan och för väg och järnväg. redovisade den första delen av uppdraget som avsåg järnvägssystemet . Övriga delar av uppdraget redovisades i rapport behov av kapacitetshöjande åtgärder förslag på lösningar och utblick mot . fattning av rapporten, som i propositionen benämns Kapacitetsutred- ningen, finns i bilaga 1. har remissbehandlat rapporten , dels inför delredovisningen , dels inför slutredovisningen den Remissinstansernas synpunkter har sammanställts och Sammanställningen finns tillgänglig i (dnr N2012/2400/TE). remissinstanserna finns i bilaga 2. Resultatet av ovan nämnda uppdrag till utgör det huvudsakliga underlaget för regeringens ställningstaganden i denna proposition. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå processer och riktlinjer för medfinansiering av transportinfrastruktur, t.ex. i form av bidrag eller brukaravgifter, i det framtida planeringssystemet för transportinfrastruktur (dir. 2010:92). I utredarens uppdrag ingick även att analysera trafikverkens förslag till nytt planeringssystem (Förslag till nytt planeringssystem för transportsystemet, Slutrapport ) och anpassa det till utredarens förslag om medfinansiering. Utredningen, som antog namnet , överlämnade delbetänkandet Medfinansiering av transportinfrastruktur utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor (SOU 2011:12) och slutbetänkandet Medfinansiering av transportinfrastruktur Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfinansiering (SOU 2011:49). Sammanfattningar av utredningens betänkanden finns i bilagorna 3 och 4. Betänkandena har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 5. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr N2011/3888/TE). har behandlat frågor på flera olika teman som berör transportinfrastrukturen i ett antal rapporter . Slutsatserna i dessa rapporter utgör underlag för regeringens överväganden i denna proposition. I arbetet med denna proposition har dialoger förts med olika aktörer i samhället bl.a. genom följande möten och seminarier: regionseminarier med infrastrukturministern och nationellt forum med infrastrukturministerns statssekreterare och politiska företrädare för regionerna seminarium med infrastrukturministern och berörda intressenter från hela landet möte med Logistikforum (regeringens rådgivande organ i logistikfrågor, som består av företrädare för näringsliv, myndigheter intresseorganisationer samt universitet och högskolor) då frågor om planering av transportinfrastruktur behandlades möte med och regionala planupprättare på har under arbetet med haft löpande kontakter med såväl nationella som regionala intressenter såsom berörda landsting, samverkansorgan, kommuner, myndigheter, näringslivet och intresseorganisationer. Hearingar har genomförts av både regionalt och nationellt. Utgångspunkter för fortsatt utveckling av Prop. regeringens politik på transportområdet Regeringens mål är att föra mot full sysselsättning genom minskat utanförskap. Politiken ska fortsätta att skapa bättre förutsättningar för tillväxt, sysselsättning och välfärd i alla delar av landet inom ramen för långsiktigt hållbara finanser. I enlighet med beslut är det övergripande målet för transportpolitiken att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål och ett hänsynsmål. Funktionsmålet syftar till att skapa en grundläggande tillgänglighet och bidra till utvecklingskraft i hela landet. Hänsynsmålet syftar till högre säkerhet samt förbättrad miljö och hälsa. De båda målen är jämbördiga och har konkretiserats i form av preciseringar inom ett antal prioriterade områden, se propositionen Mål för framtidens resor och transporter 2008/09:93). Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg. omr. 22) föreslagit att hänsynsmålet justeras för att förtydliga kopplingen till det övergripande generationsmålet för miljö. Följande formulering föreslås. Transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. För att uppfylla transportpolitikens övergripande mål behöver således tillgängligheten förbättras för att stärka näringslivets internationella konkurrenskraft. Vidare måste transportsystemets tekniska funktion utvecklas så att säkerheten ökar och skador till följd av trafiken minskar som systemet bidrar till att generationsmålet för miljöarbetet nås samt till ökad hälsa. Transportpolitiken kan bidra till att skapa förutsättningar för en mer differentierad arbetsmarknad och en ökad specialisering av näringsliv, arbetskraft och utbildning. Robust infrastruktur och tillförlitliga transporter bidrar till att skapa tillväxt, livskvalitet och välfärd. Väl fungerande infrastruktur bidrar till företagande och tillväxt i hela landet bl.a. genom goda förutsättningar för effektivare transporter, förbättrad leveranssäkerhet och en utvidgad arbetsmarknad. Därigenom stärks långsiktiga konkurrenskraft. Utvecklingen av transportsystemet påverkar också möjligheter att nå klimat- och miljömål som lagts fast nationellt, inom EU eller i internationella organisationer. Infrastrukturens utformning påverkar också bebyggelsestruktur och transportmönster som i sin tur påverkar möjligheten att nå olika samhällsmål. Transportsystemet ska också utvecklas för att bidra till ökad trafiksäkerhet och vara tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. Denna proposition tar sin utgångspunkt i de ställningstaganden regeringen gjorde i propositionen om Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35). Den inriktning för drift, underhåll och utveckling av transportinfrastrukturen som föreslås i denna proposition bygger vidare på dessa tidigare ställningstaganden. De nationella klimatmålen, liksom visionen om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären 2050, utgör också viktiga utgångspunkter för denna proposition. Transportsektorn svarar för cirka en tredjedel av de svenska utsläppen av växthusgaser. utgörs av transportsektorns energianvändning av fossila bränslen. Transportsektorn står därför inför mycket stora utmaningar i att bidra till att uppsatta klimatmål nås och anpassas till minskade oljetillgångar. Ökningen av trafiken har lett till att kapacitetsutnyttjandet i vissa delar av transportsystemet är mycket högt Detta är särskilt tydligt på vissa platser, till exempel i storstadsregionerna och längs de större stråken, där stor trängsel uppstår. Vidare finns en rad pågående och planerade investeringar i näringslivet runt om i landet som kan leda till krav på ökad transportkapacitet. Kapacitetsbrister och de störningar som kan uppstå till följd av bristerna påverkar negativt möjligheterna att tillgodose behoven av effektiva och miljövänliga resor och transporter. Trafikökning och trängsel innebär även att transportsystemets negativa påverkan på miljö och hälsa ökar. Det är kostnadseffektivt att vidta miljöförbättrande åtgärder tidigt som möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen förbättras. Transportsystemet behöver utvecklas med hänsyn till de krav som ställs på moderna och säkra resor och transporter. Andra viktiga aspekter är utvecklingen av gränsöverskridande trafik och förbättrad tillgänglighet inom och mellan regioner. Förutsättningarna för transporter varierar i landets olika delar. Det är angeläget att finna samhällsekonomiskt effektiva transportlösningar för människor och företag i landets olika delar, såväl på landsbygden som i städerna. är transportsystemets utveckling viktig för hur ska klara klimat- och miljöutmaningarna. Det är väsentligt att energieffektivare fordon, fartyg och flygplan utvecklas och att en ökad andel förnybara energikällor används för att kunna nå de långsiktiga klimatmålen. En av utmaningarna är att bryta sambandet mellan transporter och negativ påverkan på miljön och klimatet. Samhället behöver utvecklas så att god tillgänglighet kan nås som utsläppen måste minska. Inriktningen för denna proposition är att skapa förutsättningar för ett kapacitetsstarkt, robust, säkert, tillgängligt och i alla avseenden hållbart transportsystem som tillgodoser näringslivets och medborgarnas behov av arbetspendling och av godstransporter i alla delar av landet. I första hand bör det befintliga transportsystemet optimeras, det vill säga att med utgångspunkt i befintlig infrastruktur hitta den samhällsekonomiskt mest effektiva metoden för att få ut mesta möjliga kapacitet och kvalitet genom fokusering på drift, underhåll, reinvestering och trimning av systemet. Samhällsekonomiskt effektiva åtgärder som ökar kapaciteten och kvaliteten samt förbättrar tillgängligheten och bidrar till en effektivare användning av transportsystemet i sin helhet bör prioriteras. Ett väl fungerande transportsystem nyttjar på ett effektivt sätt alla trafikslag. Varje trafikslag ska var för sig kunna fungera väl men även kunna samverka med andra trafikslag för att hela resan eller transporten ska kunna genomföras optimalt och hållbart. De miljövänliga och säkra Prop. 2012/13:25 alternativen måste vara attraktiva och enkla att använda för resenärer och Åtgärderna i regeringens satsningar på ett robust och hållbart transportsystem ska inriktas mot de viktigaste stråken för att stärka sträckor som är betydelsefulla för hållbar arbetspendling samt viktiga transportleder för näringslivet och gränsöverskridande transporter. Prioriteringen ska säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Mål om trafiksäkerhet, begränsad klimatpåverkan och andra miljökvalitetsmål ska beaktas. En grundläggande tillgänglighet i hela landet måste också utvecklas. En viktig utgångspunkt för förslagen i denna proposition liksom för den fortsatta planeringen av förvaltningen och utvecklingen av transportsystemet är den så kallade fyrstegsprincipen (se vidare avsnitt 8). Fyrstegsprincipen innebär att möjliga förbättringar i transportsystemet ska prövas stegvis, och avse åtgärder 1.för att styra efterfrågan, 2.för att underhålla och optimera befintlig infrastruktur, 3.för att trimma och på så sätt förbättra infrastrukturen, och 4.för att investera i ny infrastruktur. Det är enskilda människor och företag som väljer hur de ska ordna sina resor och transporter. Infrastrukturen och transportsystemet behöver utvecklas för att ge goda förutsättningar för att nå de transportpolitiska målen. Det gäller att skapa ett robust och hållbart transportsystem som underlättar vardagen för människor och företag och tar till vara utvecklingskraften i hela landet med begränsad miljöpåverkan. För att detta ska fungera behöver planeringen utgå från resenärers och transportköpares olika behov och förutsättningar, dvs. från ett användarperspektiv samt från de behov och förutsättningar som finns i omgivningen. De fem transportpolitiska principerna som beslutats av (prop. 2005/06:160, bet. 2005/06:TU5, rskr. 2005/06:308) ska vara vägledande. Kunderna ska ges stor valfrihet att bestämma hur de vill resa och hur en transport ska utföras. Beslut om transportproduktion bör ske i decentraliserade former. Samverkan inom och mellan olika trafikslag ska främjas. Konkurrensen mellan olika trafikutövare och transportalternativ ska främjas. Trafikens samhällsekonomiska kostnader ska vara en utgångs- punkt när transportpolitiska styrmedel utformas. Regeringen konstaterar i propositionen Mål för framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:93) att de viktigaste medlen inom transport- området är infrastrukturplanering, organisering och styrning av myndig- Prop. 2012/13:25 heter, lagstiftning och regelgivning samt ekonomiska styrmedel. Regeringen anser att det finns god potential att åstadkomma en mer effektiv användning av transportsystemet. Dessa möjligheter bör tillvaratas genom satsningar i kommande infrastrukturplanering. Åtgärder för att främja en effektivare användning av transportsystemet bör genomföras på ett sätt som bidrar till uppfyllelse av transportpolitiska målen. har i , betonat att transportsystemet är mycket omfattande och att det krävs stora resurser för att ta hand om anläggningarna. anser att prioriteringarna bör bygga på den i föregående avsnitt nämnda fyrstegsprincipen. Som grundförutsättningar anges styrmedel och samhällsplanering samt drift, underhåll, reinvestering och trimning av transportsystemet.