prop · GZ03100 · 2012-04-16 00:00:00 — Korrigeringen påverkar dock inte regeringens syn på de lediga resurserna i termer av syssel- sättning och arbetslöshet, eller mängden lediga resurser i företagen. Diagram 6.6 Antal arbetade timmar Faktisk antal arbetade timmar Faktiskt antal arbetade timmar före korrigering Potentiellt antal arbetade timmar Källor: och egna beräkningar. Resursutnyttjandet inom företagen bedöms ha varit normalt 2011 De flesta indikatorer tyder på att resurs- utnyttjandet inom företagen var något ansträngt och , vilket innebär att produktivitetsgapet i näringslivet då bör ha varit svagt positivt. Exempelvis var kapacitetsutnyttjandet inom industrin ansträngt som fler företag än normalt uppgav att produktionskapaciteten inte var tillräcklig för att kunna öka produktionen (se diagram 6.7). Indikatorerna pekar vidare på att resurs- utnyttjandet sjönk i slutet på 2011. är bedömningen att produktivitetsgapet var slutet (se diagram 6.9). Denna bedömning har inte ändrats till följd av SCB:s korrigering av faktisk produktivitet, eftersom indikatorerna ger en samstämmig bild av resursutnyttjandet inom företagen. SCB:s korrigering har således medfört att nivån på potentiell produktivitet 2011 har reviderats ned jämfört med budgetpropositionen . Industrins kapacitetsutnyttjande (höger skala) Anm.: Säsongrensade kvartalsvärden. Ett positivt (negativt) nettotal innebär att majoriteten av företag anger att produktionskapaciteten är mer än tillräcklig (ej tillräcklig). Källor: och . Produktivitetsnivån föll kraftigt i näringslivet (se diagram 6.8). Nivån 2009 var lägre än nivån 2006 och trots återhämtningen var produktivitetsnivån lägre 2011 än 2006. Likväl anger företagen att de hade ett högt resurs- utnyttjande , vilket tyder på en svag potentiell produktivitetstillväxt 20072011. Regeringens bedömning är att potentiell produktivitet i näringslivet växte med i genom- snitt 20072011, vilket är betydligt lägre än den genomsnittliga tillväxt- takten på 19812011. Jämfört med trendtillväxten före fallet i produktiviteten är skillnaden ännu större. Om potentiell produktivitet skulle ha utvecklats i linje med trendtillväxten 19812011 skulle nivån 2011 ha varit högre (se diagram 6.8). Den svaga utvecklingen kan delvis förklaras av fallande investeringar i samband med finans- krisen. Andra möjliga faktorer är en lång- sammare teknologisk utveckling samt att produktionen har skiftat mot branscher med lägre produktivitet. Ytterligare en anledning är att regeringens reformer väntas öka den varaktiga sysselsättningen, vilket dämpar den genomsnittliga produktivitetstillväxten något eftersom personer som har en svag förankring på arbetsmarknaden successivt blir sysselsatta i större utsträckning . Diagram 6.8 Produktivitet i näringslivet Kronor i fasta priser Potentiell produktivitet i näringslivet Anm.: Trenden är beräknad utifrån den genomsnittliga tillväxttakten 1981-2011. Källor: och egna beräkningar. Diagram 6.9 BNP-, arbetsmarknads- och produktivitetsgap Anm.: Gapen visar skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell Källor: och egna beräkningar. Resursutnyttjandet i ekonomin som helhet bedöms ha varit lägre än normalt 2011 Sammantaget innebär regeringens bedömning att resursutnyttjandet var lägre än normalt och BNP-gapet bedöms ha varit cirka -1,(se diagram 6.9). Jämfört med budgetpropositionen är de lediga resurserna i ekonomin därmed mindre (se vidare avsnitt 6.8). Resursutnyttjandet sjönk dock inom företagen och på arbetsmarknaden . Svensk ekonomi bromsade in Efter en stark återhämtning och bromsade svensk ekonomi in kraftigt och tillväxten blir svag (se diagram 6.10). Inbromsningen beror framför allt på att efterfrågan på svenska exportprodukter minskar kraftigt i spåren av de akuta statsfinansiella problemen i euroområdet. Exporten minskade och indikatorer tyder på en svag exporttillväxt under inledningen av 2012. Utfall fram , prognos för 2012-2016 -0,1 -0,7 -1,0 -2,7 -2,1 -0,9 -0,4 Anm.: Fasta priser, referensår 2010. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 2Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 3BNP-gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Även hushållens konsumtion dämpades till följd av bl.a. ökad osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen och en svag förmögenhetsutveckling. Dessutom har arbetsmarknadsläget försämrats, vilket ger en svag utveckling av de disponibla inkomsterna . Detta medför att hushållens konsumtion ökar relativt svagt . Inbromsningen i produktionen och det osäkra konjunkturläget leder i sin tur till att en del företag avvaktar med att investera. Nedgången i investeringstillväxten dämpas dock av att kapacitetsutnyttjandet inom företagen är relativt högt. Sammantaget leder den kraftiga inbroms- ningen och den svaga tillväxten av 2012 till att BNP- tillväxten för blir (se tabell 6.3). Diagram 6.10 Svensk BNP Procentuell förändring (vänster skala) Säsongrensad nivå på kvartal (höger skala) Anm.: BNP i fasta priser, referensår 2010. Källor: och egna beräkningar. God tillväxtpotential i svensk ekonomi Den svaga tillväxten i svensk ekonomi 2012 leder till att resursutnyttjandet minskar. BNP-gapet, som illustrerar ekonomins samlade resurs- utnyttjande, bedöms minska från -1,2011 till -2,2012 (se diagram 6.11). Anm.: Gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP-nivå, i procent av potentiell BNP-nivå. Källa: Egna beräkningar. bedöms potentiell BNP öka med i genomsnitt 20122016. Utvecklingen drivs dels av stigande produktivitet i näringslivet och dels av en ökning av den varaktiga sysselsättningen till följd av regeringens reformer på arbetsmarknadsområdet och den demografiska utvecklingen. resursutnyttjandet i ekonomin 2012 och en stark potentiell tillväxt medför sammantaget att efterfrågan och produktionen kan öka starkt utan att det uppstår över- hettningstendenser i svensk ekonomi. Vidare har till skillnad från stora delar av omvärlden starka offentliga finanser och ett högt hushållssparande, vilket ytterligare bidrar till att förutsättningarna är goda för en stark tillväxt. blir tillväxten i gradvis starkare. När osäkerheten minskar och de finansiella marknaderna stabiliseras väntas hushållen dra ned på sitt sparande och öka konsumtionen i snabbare takt. För att mildra avmattningen av konjunkturen bedöms sänka reporäntan till . De låga räntorna, den minskade oron och den ökade produktionen leder vidare till att företagen förväntas öka investeringarna i snabbare takt. Diagram 6.12 Bidrag till BNP-tillväxt från total inhemsk efterfrågan Bidrag från utrikeshandel till BNP-tillväxt Bidrag från inhemsk total efterfrågan till BNP-tillväxt Källor: och egna beräkningar. Även i omvärlden sker en konjunkturuppgång 2013 vilket bidrar till en ökad exporttillväxt. Återhämtningen i omvärlden dämpas dock av bl.a. åtstramande finanspolitik, vilket medför att efterfrågan på svenska exportvaror kommer att vara lägre än vad som varit normalt i tidigare konjunkturuppgångar. I stället bedöms en stark ökning av hushållens konsumtion och investeringarna vara den viktigaste drivkraften till tillväxten 20132016 (se diagram 6.12). Sammantaget bedöms BNP växa med i genomsnitt 20132016. Den starka tillväxten leder till att resursutnyttjandet stiger. Lågkonjunkturen blir dock utdragen och först bedöms resursutnyttjandet bli normalt i ekonomin som helhet. Konsumtionen ökar i god takt 20132016 Hushållens konsumtion ökade starkt . medförde det osäkra ekonomiska läget och den finansiella oron att utvecklingen av hushållens konsumtion dämpades som sparandet ökade (se diagram 6.13). Hushållens osäkerhet syns tydligt i hushållens förtroendeindikator som föll kraftigt (se diagram 6.14). utvecklades arbetsmarknaden starkt, vilket bidrog till att hushållens disponibla inkomster ökade i god takt 2011. Trots det mycket osäkra läget ökade hushållens konsumtion 2011. Det är något starkare än den genomsnittliga ökningen av hushållens konsumtion 19802011, som uppgår till . Diagram 6.13 Hushållens konsumtion, disponibel inkomst och sparkvot Anm.: Sparkvoten är hushållens nettosparande exklusive sparande i avtalspensioner och premiepensionssystemet. Sparkvoten är definierad som andel av hushållens disponibla inkomster medan hushållens konsumtion och real disponibel inkomst är årlig procentuell förändring. Källor: och egna beräkningar. Bland annat ökade konsumtionen av dagligvaror och tjänster i god takt . Sedan inledningen av 2012 har den finansiella oron minskat och hushållens finansiella tillgångar har stigit betydligt i värde. Förtroendet bland hushåll har börjat återvända. Detta syns i hushållens förtroendeindikator som har börjat stiga från en låg nivå (se diagram 6.14). Diagram 6.14 Hushållens konfidensindikator Anm.: Hushållens konfidensindikator beräknas som genomsnittet av nettotalen för de fyra frågorna om den egna och den svenska ekonomin, respektive 12 månader framåt, samt frågan om det är förmånligt att köpa kapitalvaror . Linjen avser genomsnittet 19932012. Den minskade osäkerheten, stigande tillgångs- priser, låga räntor och initialt relativt högt sparande leder till att konsumtionen successivt ökar snabbare 2012 och att hushållen drar ned på sparandet. Däremot försämras arbetsmarknads- läget, vilket ger en svag ökning av de disponibla inkomsterna . Sammantaget medför detta att hushållens konsumtion endast ökar 2012. När sysselsättningen stiger och arbetslösheten minskar ökar hushållens disponibla inkomster i god takt, vilket tillsammans med ett gradvis minskat sparande, medför att konsumtionen ökar starkt 2013 2016.80 Företagen har ett stort behov av att öka investeringarna Inbromsningen i produktionen och det osäkra konjunkturläget leder till att företagen ökar investeringarna i långsam takt 2012. Detta avspeglas också i investeringsenkät där industrin reviderade ner sina investeringsplaner till en ökning om 2012. Givet den kraftiga inbromsningen i produktionen bedöms dock nedgången av företagens investeringar bli begränsad. Det hänger samman med att 80 På grund av en revidering av den disponibla inkomsten av har nivån på sparkvoten reviderats ned . Revideringarna av den disponibla inkomsten beror i sin tur på att myndigheten har gjort en översyn av fördelningen av produktionen mellan företagen och enskilda näringsidkare. företagens investeringsnivå är låg i förhållande till förädlingsvärdet. När efterfrågan ökar 2013 har företagen därför ett stort behov av att bygga ut produktionskapaciteten. Diagram 6.15 Fasta bruttoinvesteringar som andel av BNP Anm.: Löpande priser. Källor: och egna beräkningar. I kombination med låga räntor leder detta till att industrins investeringar ökar snabbt 20132016 (se tabell 6.4). De totala investeringarna mätt som andel av BNP stiger till 2016 (se diagram 6.15). Bostadsinvesteringarna ökade starkt 2010 och under större delen av 2011. Både investeringar i nybyggnationer och ombyggnationer ökade kraftigt. Bostads- investeringarna dämpades och de förväntas minska 2012. Bostadsprisut- vecklingen bedöms bli svag 2012. Detta bedöms tillsammans med striktare lånekrav ha en viss dämpande effekt på bostads- investeringarna , även om den underliggande efterfrågan på bostäder i stor- stadsområdena är fortsatt hög. Även offentliga investeringar utvecklas svagt med en stark ökning (se tabell 6.4 och tabell 7 i bilaga 1). Det svagare ekonomiska läget i kommunsektorn bidrar till att kommunala investeringar dämpas. innebär den beslutade politiken att statens investeringar i infrastruktur minskar när tillfälliga infrastrukturinvesteringar fasas ut. Regeringen avser återkomma med en infrastrukturproposition med bl.a. långsiktiga ramar för infrastrukturinvesteringar. Tabell 6.4 Fasta bruttoinvesteringar Utfall , prognos för 20122016 -4,7 -0,3 -3,7 -0,8 Anm.: Fasta priser, referensår 2010. Källor: och egna beräkningar. Lagerförändringar förstärker konjunkturavmattningen 2012 Lagerinvesteringar har en tendens att förstärka svängningar i konjunkturen. När efterfrågan minskar svarar företagen med att minska sina lager och vice versa när efterfrågan åter börjar öka. Den stora lageruppbyggnaden under återhämtningen efter finanskrisen är alltså ett resultat av att företagen haft behov av att justera sina lager för att möta en stigande efterfrågan. Den samlade bilden är att lagernivåerna är relativt väl anpassade till det rådande efterfrågeläget. Den svagare efterfrågan 2012 minskar behovet av ytterligare lageruppbyggnad. Lageruppbyggnaden blir därför mindre 2012 än 2011. Detta medför att lagerförändringen bidrar negativt till BNP-tillväxten 2012. bedöms lagerbidraget till BNP-tillväxten bli neutralt. Svag utveckling av offentlig konsumtion Konsumtionen i både staten och i kommun- sektorn ökade starkt 2010 och 2011. Detta hängde samman med finanspolitiska satsningar i staten och tillfälliga konjunkturstöd till kommunsektorn. Vidare ökade utrymmet för konsumtion till följd av den starka återhämtningen på arbetsmarknaden. Tillväxt- takten i den offentliga konsumtionen bedöms bli svag 20122016. Den främsta anledningen till nedväxlingen är en mer återhållen utveckling av konsumtion i kommunsektorn. konsumtion utvecklas förhållandevis svagt till följd av att de ekonomiska förutsättningarna för kommunsektorn utvecklas svagare när de tillfälliga konjunkturstöden fasas ut och då återhämtningen på arbetsmarknaden tillfälligt avbryts.81 Svag efterfrågan på svenska exportvaror Efter en brant nedgång i världshandeln och svensk export under finanskrisen ökade exporttillväxten snabbt 2010 och under större delen av 2011(se diagram 6.16). Svensk export bromsade dock in kraftigt och framåtblickande indikatorer som export- orderingång och exportorderstockar tyder på en svag ökning av exporten (se diagram 6.17). Inbromsningen beror framför allt på en svagare tillväxt i euroområdet, som är viktigaste exportmarknad (se fördjup- ningsrutan Svensk exportmarknad). Den svaga exportutvecklingen är även ett resultat av sammansättningen av svensk export. Den svagare internationella efterfrågan minskar i synnerhet efterfrågan på insats- och inve- steringsvaror vilket är en stor del av totala export. Även den relativt starka kronan dämpar exportutvecklingen något. Diagram 6.16 Svensk export och global varuhandel Källor: och Statistiska Allt eftersom den internationella investerings- konjunkturen stärks blir efterfrågan på svenska exportvaror successivt högre. För att vara i en återhämtningsfas är dock tillväxten i viktigaste exportmarknader, euroområdet och , svag under de närmaste 81 En utförligare beskrivning av det ekonomiska läget i kommunsektorn finns i avsnitt 9. Den svenska exporten ökar därför något långsammare 20132016 än vad som varit normalt i tidigare konjunkturuppgångar. Diagram 6.17 Exportorderingång och exportorderstock Nettotal, säsongrensade värden Anm.: Nettotalen definieras som skillnaden mellan andelen företag som uppgivit att orderingången har ökat respektive minskat samt om exportorderstocken är förhållandevis för stor respektive för liten. Genomsnitten avser 20002012. Den dämpade exporttillväxten i kombination med en svag inhemsk efterfrågan leder till att även importen ökar svagt 2012. Den förhållande- vis starka kronan motverkar delvis detta genom att göra importvaror relativt billigare. Importen ökar därför snabbare än exporten 2012. Det bidrar till att bytesbalansöverskottet minskar till som andel av BNP 2012 (se diagram 6.18). Källor: och egna beräkningar. När den inhemska efterfrågan och omvärlds- efterfrågan ökar snabbare 20132016 stiger också importen snabbare. Utrikeshandeln bidrar dock positivt till BNP-tillväxten och bytes- balansöverskottet ligger kvar på en hög nivå 20132016. fortsätter därmed att ha ett högt nettosparande mot omvärlden, vilket leder till att produktionen i kommer att vara större än den inhemska konsumtionen . Världshandeln har ökat snabbare än den globala tillväxten. växte världsekonomin med i genom- snitt medan den globala handeln ökade med som årligt genomsnitt. Global export som andel av global BNP har ökat från . Den ökade handeln har möjlig- gjorts genom att många länder som var slutna planekonomier integrerats i världs- ekonomin som tillväxtekonomierna i öppnat upp för ökad handel. En ökad globalisering har lett till att världsekonomin tillförts ett stort tillskott av nya avsättnings- marknader och ökade investerings möjligheter. En ökad globalisering har gett upphov till nya handelsmönster och förändrade förutsättningar för svensk export. Det är viktigt att tolka traditionell handels- statistik med stor varsamhet. Uppkomsten av allt mer komplexa handels-mönster och globala produktionsnätverk medför att exportvärden riskerar att räknas och det har blivit allt svårare att koppla ett specifikt handelsflöde av varor till produktionen av varor i enskilda länder. Utrikeshandeln har ökat i betydelse har exportens andel av svensk BNP ökat från 30 till . Även i andra europeiska länder har exporten som andel av BNP ökat. Det finns dock relativt stora skillnader både i export- andelens storlek och hur mycket andelen ökat . Generellt sett har stora ekonomier med stor hemmamarknad mindre omvärldshandel än små ekonomier. I ett antal mindre länder som och utgör exporten av BNP. Den höga andelen kan dock delvis förklaras av att både och är transit- länder för varuhandeln. Många varor passerar dessa länder på väg mot sin slutdestination och registreras då som export från dessa länder. I stora ekonomier som , och utgör exportandelen och har ökat relativt måttligt . avviker från det generella mönstret med en relativt snabb ökning av exportens andel av BNP till dagens nivå på . Svensk export är konjunkturkänslig exporterar både varor och tjänster. Tjänsteexporten är betydligt mindre än varu- exporten och utgör av den totala exporten. Tjänsteexporten har dock ökat snabbare än varuexporten . utgjorde tjänsteexporten av total export. Tjänsteexporten består av flera olika typer av inkomster som t.ex. tjänste- företagens internationella försäljning, turism, den varuproducerande industrins tjänste- inkomster och intäkter kopplade till internationellt verksamma företag med dotter- bolag runt om i världen (se diagram 6.19). Diagram 6.19 Svensk tjänsteexport Fördelad på inkomstgrupper, 2011, i procent Svensk varuexport är i hög grad inriktad mot investeringsvaror och insatsvaror. Närmare hälften av den svenska varuexporten utgörs av verkstadsvaror, som fordon, maskiner, telekom och metallarbeten, medan basindustrin, skogs- och gruvindustrin står för en tredjedel av svensk export (se diagram 6.20). Svensk produktion och export påverkas i hög grad av hur den internationella investerings- konjunkturen i omvärlden utvecklas och i mindre grad av förändringar i omvärldens efterfrågan på konsumtionsvaror. Detta gör svensk export mycket konjunkturkänslig. En stor andel av svensk export går till en region, , som har en stor inbördes handel, vilket ytterligare bidrar till stora svängningar i exporten. Fördelad på varugrupper, 2011, i procent av svensk varuexport går till länder i (se diagram 6.21). Den stora exportandelen till kan sannolikt delvis förklaras av att svenska varor med slut- destination utanför registreras som export till och , som utgör viktiga transitländer i . andel av världsekonomin är fortsatt stor men dess andel av den globala importefterfrågan har minskat, medan framför allt tillväxtekonomierna i står för en allt större del av den globala importen. har fördubblat sin andel av den globala importen medan traditionellt viktiga exportmarknader för minskat något i betydelse. Varuexport fördelad på regioner, 2011, i procent till fördelningen på enskilda länder går av svensk varuexport till tio länder. Trots en ökad globalisering har största handelspartner i stort sett varit desamma . I samband med den ekonomiska krisen tog sig in på topp- tio-listan medan föll (se tabell 6.5). Även om en allt större andel av svensk varuexport går till går huvuddelen till geografiska närområde. har haft svårt att behålla marknads- andelar i tillväxtekonomierna. Tillsammans med bl.a. och har tappat marknadsandelar, medan länder som , , , och vunnit andelar. Det är framför allt svensk export av teknikprodukter till tillväxtekonomierna som kan förklara minskade marknadsandelar. Tabell 6.5 handelspartner fördelade på länder tio största handelspartner, andel av total varuexport, i procent Trots en god tillväxt i svensk varuexport har trendmässigt tappat marknadsandelar. världs- marknadsandel ökade gradvis och nådde sin toppnotering kring 1970. Därefter har tappat marknads- andelar under konjunkturavmattningar som sedan inte fullt ut tagits igen under efterföljande konjunkturuppgångar. Detta har gradvis inne- burit att den svenska världsmarknadsandelen minskat, från 2010 (se diagram 6.22). En regional fördelning av förlorade världsmarknadsandelar visar att det är främst på den europeiska marknaden som svensk export tappat mark. Förlusten av marknadsandelar i har inte kunnat kompenseras av ökade marknadsandelar i andra regioner i världen utan lett till en minskad världsmarknadsandel. är emellertid inte det enda landet i som förlorat marknadsandelar under det senaste årtiondet. publicerade en rapport, Alert Mechanism Report (AMR), som bygger på tio utvalda indikatorer, och syftar till att varna för potentiella makroekonomiska obalanser (se fördjupningsrutan och obalansförfarandet). Utvecklingen av ett medlemslands exportmarknadsandel utgör en av indikatorerna. I AMR definieras export- marknadsandel som ett medlemslands export av varor och tjänster i relation till global handel. Diagram 6.22 Exportmarknadsandelar som andel av global export (höger skala) Tröskelvärdet i AMR har satts till ett fall i marknadsandelar på . hade 15 av 27 medlemsländer ett fall i exportmarknadsandelar som överskred tröskelvärdet. För medlems- länder där världsmarknadsandelen är låg är indikatorn relativt volatil. Att tröskelvärdet överskrids några enskilda år blir därför svårtolkat och indikatorn bör bedömas utifrån en långsiktig trend. Tillväxten i svensk export har varit hög. Efter en relativt låg exporttillväxt accelererade exporttillväxten . Exporten ökade i genomsnitt . Den internationella konjunkturnedgången 2001 och 2008 har inneburit att exporten i genomsnitt ökade . Det finns flera orsaker till varför ett land förlorar marknadsandelar. Ett skäl är försämrad konkurrenskraft. För svenskt vidkommande är det snarare andra faktorer som kan förklara minskningen. I takt med att allt fler länder deltar i den globala handeln är det naturligt att får en allt mindre del av den totala världshandeln. Det är framför allt tillväxtekonomierna som ökat sin exportmarknadsandel medan mer mogna ekonomier som förlorat marknads- andelar. När nya ekonomier, med hög befolkningstillväxt och med en stor potential för ökad produktion och konsumtion, öppnar upp för handel är det naturligt att dessa länder tar marknadsandelar på bekostnad av redan utvecklade ekonomier. En annan bidragande förklaring till varför tappat marknadsandelar kan hänföras till den svenska företagsstrukturen med ett litet antal multinationella företag som står för en betydande andel av varuexporten. I takt med att världsekonomin har integrerats har de multinationella företagen blivit allt mer flexibla i hur de väljer att leverera varor till utländska marknader. En allt större del av produktionen och försäljningen sker på plats på utländska marknader. En ökad omvärldsefterfrågan leder därmed till att försäljningen i de svenska multi- nationella företagens dotterbolag etablerade utomlands ökar, snarare än företagens export. För dessa företag har export från ersatts med produktion och försäljning utomlands. Båda dessa förklaringar leder fram till bedömningen att sannolikt kommer att fortsätta tappa marknadsandelar. 6.3Produktion och produktivitet i efterfrågeutveckling i såväl som