prop · H0031d31 · 2012-09-20 00:00:00 — Preciseringarna ska utgöra grunden för att tolka miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen och vara vägledande för miljöarbetet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns även indikatorer. För Levande skogar finns åtta indikatorer redovisade på Miljömålsportalen (). är ansvarig för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Utvecklingen för tillståndet i miljön är neutral. Till exempel finns det positiva inslag i form av ökade arealer formellt skyddade skogar och frivilliga avsättningar men negativa inslag i form av brister i hänsyn och avverkning av värdefulla skogar. framhåller att de åtgärder som genomförts via formellt skydd av skog samt ekologisk anpassning av skogsbruket i form av frivilliga avsättningar och miljöhänsyn är viktiga för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar. redovisar att senaste rapportering enligt EU:s art- och habitatdirektiv visar att de flesta skogstyper har en ogynnsam bevarandestatus. För 16 av 17 skogstyper bedömdes bevarandestatusen som helt eller delvis ogynnsam. I hänvisas till ArtDatabankens redovisning att 2 131 skogslevande arter är rödlistade varav 861 arter har klassats som hotade. Enligt beror det på strukturella problem och brister i skogsekosystemen som till exempel ekologiska kontinuitetsbrott, fragmentering, förtätning och igenväxning samt otillräcklig mängd död ved. framhåller att tillståndet för den biologiska mångfalden i skogslandskapet dock inte är odelat negativ, till exempel finns det skogstyper med gynnsam bevarandestatus och rödlistade arter som fått sänkt hotkategori. Därutöver har utvecklingen av formellt och frivilligt skydd varit positiv och arealen gammal skog, äldre lövrik skog samt mängden hård död ved har ökat till följd av bland annat frivilliga avsättningar. En fortsatt utveckling av miljöhänsynen i skogsbruket behövs och sker kontinuerligt. inventering av miljöhänsyn visar på brister. Problemområden är hänsynskrävande biotoper samt hänsyn till kulturmiljöer vilka skadas i för stor omfattning. Problemet här ligger främst i olika aktörers kunskap och bedömning om vilken hänsyn som ska prioriteras, Enligt har andelen körskador i samband med skogsbruk varit mer eller mindre oförändrade . Naturvårdande skötsel berör skogar som är tänkta att bevaras långsiktigt via formellt skydd eller frivilliga avsättningar. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ser att de åtgärder som görs är bra, men utgör ofta isolerade insatser på lokal nivå. Uppgifterna om i vilken omfattning naturvårdande skötsel och restaurering utförs är osäkra, men bedömer att det finns ett fortsatt behov av ytterligare insatser. Riksskogstaxeringen redovisar att det finns knappt skogar dominerade av contortatall i främst norra . Det motsvarar av skogsmarksarealen. Övriga främmande trädslag används i mycket begränsad omfattning i skogsbruket. Skogsodling med främmande trädslag sker i liten omfattning i enlighet med skogsvårdslagstiftningen. Enligt finns det goda exempel på hur skog med värden för friluftsliv och rekreation förvaltas och görs tillgänglig, men skillnaden är stor mellan olika kommuner, aktörer och områden. identifierar skogar med höga sociala värden. Syftet är att få kunskap om vilka skogar som är viktiga för rekreation, friluftsliv och turism. har 13 600 objekt med höga sociala värden omfattande en areal av registrerats. arbetar aktivt med information och rådgivning till markägare om lämplig skötsel för dessa områden. Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Regeringen bedömer att förutsättningarna att nå målet har förbättrats med nu föreslagna åtgärder. Arealen produktiv skog som skyddats formellt eller där överenskommelser har slutits om skydd har ökat kraftigt. I de skyddade arealerna ingår bland annat värdefulla skogar som skyddats genom överenskommelser med , och . Regeringen har 2011 beslutat att produktiv skogsmark förs över från till staten för att användas som ersättningsmark vid markbyten. Tillsammans med de arealer som skyddats innebär regeringens insatser att det tidigare delmålet om att formellt skydda produktiv skogsmark nedanför gränsen för fjällnära skog kan uppnås. I regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2009/10:155) får Miljömålsberedningen i uppgift att ta fram beslutsunderlag för ett nytt etappmål för långsiktigt skydd av skogsmark till 2020 i syfte att bidra till uppfyllelse av miljökvalitetsmålet Levande skogar. Det finns fortfarande ett stort antal hotade skogslevande arter och de flesta skogliga naturtyper har inte gynnsam bevarandestatus. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen som formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Ytterligare värdefulla områden, såsom gammelskog, ska ges ett långsiktigt skydd och förvaltas väl. Miljömålsberedningen ska enligt delbetänkandet Plan för framtagande av strategi för långsiktigt hållbar markanvändning (SOU 2012:15) utreda hur staten genom sitt eget markinnehav kan agera till exempel genom brukande, skötsel och byten av mark. I regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155 s. 188) anger regeringen att bevarande av skogar med höga naturvärden är av fortsatt hög prioritet. Det krävs ytterligare insatser, främst när det gäller det formella skyddet, där avsättningar av skogar med höga naturvärden måste fortsätta för att miljökvalitetsmålet Levande skogar ska nås. Regeringen ser positivt på det arbete som görs inom Komet-programmet (Kompletterande metoder för skydd av skog), som har initierats i fem län. Ambitionen är att den kompletterande metoden ska genomföras även i övriga län, givet att det bedöms vara ett verkningsfullt redskap i bevarandearbetet av skog. De frivilliga avsättningarna är fortsatt av avgörande för att nå målet om Levande skogar. Enligt omfattar de frivilliga avsättningarna nedanför gränsen för fjällnära skog 970 000 ha. Stora ansträngningar bör fortsätta att göras av såväl staten som skogsägarna för att skyddsvärda skogar inte avverkas utan bevaras antingen som frivilliga avsättningar eller genom formellt skydd. Naturvårdskvaliteten i de frivilligt avsatta skogarna bör klarläggas. Miljöhänsyn i skogsbruket är viktig för att uppnå miljökvalitetsmålet om Levande skogar, och en fortsatt utveckling behövs och sker kontinuerligt. bedömning av miljöhänsyn vid föryngringsavverkning visar bland annat att det finns fortsatt behov av insatser i form av ökad tillsyn, rådgivning och information till skogssektorn. Det behövs förbättrad samsyn inom sektorn om målbilder och prioriteringar. Det är angeläget att situationen för skador på forn- och kulturlämningar vid skogsbruk förbättras. En del i det hänsynsfulla brukandet kan vara att i större utsträckning använda alternativa skogsbruksmetoder. Skogsmiljöer är viktiga för människors livskvalitet, rekreation och friluftsliv. Av särskild betydelse är tätortsnära skogsområden med fri- lufts-, kulturmiljö- och naturvärden. Kommuner har en viktig roll i bevarandet av tätortsnära skogsområden och kan genomföra insatser med hjälp av regeringens fortsatta satsning på den lokala och kommunala naturvårdssatsningen (). Det pågående uppdraget till länsstyrelserna i , samt län för att genomföra programmen för skydd av tätortsnära natur fortsätter att genomföras . Regeringen har gett Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram ett förslag till en strategi för att uppnå relevanta delar i generationsmålet och miljökvalitetsmålen kopplade till en långsiktigt hållbar markanvändning utifrån ett helhetsperspektiv. Beredningen har presenterat en plan som omfattar en delrapportering med inriktning på arbete med skydd och skötsel av landområden respektive utveckling av miljöhänsyn i skogsbruket. 3.5.13 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör åkermarkens egenskaper och processer, halter av föroreningar i jordbruksmarken, ekosystemtjänster, livsmiljöer och spridningsvägar som en del i en grön infrastruktur, gynnsam bevarandestatus, bevarande av husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser, hotade arter och livsmiljöer, främmande arter, genetiskt modifierade organismer, biologiska värden och kulturmiljövärden, kultur- och bebyggelsemiljöer samt friluftsliv. Preciseringarna förtydligar innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. Preciseringarna ska utgöra grunden för att tolka miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen och vara vägledande för miljöarbetet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns även indikatorer. För Ett rikt odlingslandskap finns fem indikatorer redovisade på Miljömålsportalen (). är ansvarig för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Utvecklingen för tillståndet i miljön är negativ. Enligt fortsätter arealen att minska, med regionala skillnader vad gäller omfattningen. Trenden för den areal som exploateras för annan markanvändning fortsätter att öka. Halten kadmium i jordbruksmarken ligger kvar på samma nivå som den gjort . bedömer dock åkermarkens långsiktiga produktionsförmåga som fortsatt god. Vidare bedömer att tillståndet är dåligt eller ogynnsamt för flera arter och naturtyper som återfinns i odlingslandskapet. Däremot konstaterar man att den minskning i förekomsten av vissa fågelarter i odlingslandskapet som observerats har avklingat. Man ser emellertid inte att antalet individer av dessa fågelarter har ökat. I sin rapport konstaterar att den areal betesmark som hävdas har minskat. Detta har skett som arealen hävdad ängsmark har ökat. I intensivt odlad slättbygd finns fortsatt en brist på inslag av småbiotoper av betydelse för den biologiska mångfalden och för upprätthållandet av vissa ekosystemtjänster. rapporterar att traditionell markanvändning och bebyggelse är fortsatt hotad. Hotbilden är störst för de småskiften och de ekonomibyggnader som inte längre behövs för gårdens drift, där dessa ligger i jordbruksfastigheternas utkanter. Åtaganden inom ramen för Landsbygdsprogrammet för skötsel av kulturbärande landskapselement har minskat kraftigt i antal. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Enligt varierar tillgängligheten för naturupplevelser och friluftsliv i odlingslandskapet över landet. I slättbygd med ett dominerande inslag av åker är tillgängligheten minst. Störst är tillgängligheten i ängs- och betesmarker. bedömer tillståndet vara stabilt för de växt- och husdjursgenetiska resurserna. Det nationella programmet för odlad mångfald är utbyggt och tillståndet för husdjurens lantraser bedöms som positivt eller stabilt. Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Regeringen bedömer att förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet styrs av flera faktorer där prisutvecklingen av jordbrukets produkter på världsmarknaden samt utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik utgör två av dessa faktorer. Regeringens rådighet över miljökvalitetsmålets utveckling begränsas således i viss utsträckning. Uppföljningen av jordbruksmarkens tillstånd och fortsatta produktionsförmåga sker inom ramen för det löpande miljöövervakningsarbetet. Regeringen bedömer att detta uppföljningsarbete är av fortsatt stor betydelse. Miljömålberedningens regeringsuppdrag att ta fram en strategi för en långsiktig markanvändning förväntas utgöra en viktig utgångspunkt för kommande analyser om åtgärder som rör jordbruksmarkens tillstånd och långsiktiga produktionsförmåga samt odlingslandskapets natur och kulturmiljövärden. Det behövs ytterligare insatser med riktade åtgärder motsvarande de som finns inom ramen för Landsbygdsprogrammet för att upprätthålla och stärka odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden. I flera fall behöver dessa åtgärder utvecklas för att de kvalitativa värdena i odlingslandskapet ska kunna säkerställas. En viktig utgångspunkt för detta utvecklingsarbete bör vara den traditionella ekologiska kunskap och det traditionella brukandet som legat till grund för att dessa värden har skapats. Regeringen bedömer att utformningen och genomförandet av Landsbygdsprogrammet under EU:s gemensamma jordbrukspolitik för perioden 20142020 kommer ha en stor betydelse för bevarandet av den biologiska mångfalden. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Utöver dessa åtgärder behövs andra kraftfulla insatser med utvecklade strategier för att klara den långsiktiga hävden av betesmarkerna i hela landet. Liknande strategier kommer behövas för att hantera regionala problemställningar så som upprätthållandet av natur- och kulturvärden i slättbygd. Regeringen bedömer också att arbetet med odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden bör utgå från en helhetssyn i förvaltningen av landskapet. Åtgärder som syftar till att hålla odlingslandskapet öppet och tillgängligt gynnar förutsättningarna för ett rikt friluftsliv. Ytterligare insatser kan behövas för att öka tillgängligheten för det rörliga friluftslivet i odlingslandskapet. Insatser för att upprätthålla statusen för de växt- och husdjursgenetiska är fortsatt viktiga. Miljökvalitetsmålet är att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör värden för rennäring och fjällens karaktär, ekosystemtjänster, gynnsam bevarandestatus, hotade arter och livsmiljöer, främmande arter, genetiskt modifierade organismer, fjällmiljöers natur- och kulturmiljövärden samt friluftsliv. Preciseringarna förtydligar innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. Preciseringarna ska utgöra grunden för att tolka miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen och vara vägledande för miljöarbetet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns även indikatorer. För Storslagen fjällmiljö finns sju indikatorer redovisade på Miljömålsportalen (). är ansvarig för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Utvecklingen för tillståndet i miljön är svagt positiv. Fjällmiljön är känslig och många vitt skilda intressen gör anspråk på att använda den. Särskilt i södra fjällen finns det skador på mark och vegetation vilka beror på påverkan från besökare, bete och exploatering för bland annat vindkraft, vattenkraft och gruvindustri. Det finns naturvärden som är oskyddade för framtida exploateringar. Arbetet för att bevara och stärka den biologiska mångfalden fortsätter. Kunskapen om fjällens kulturmiljövärden är bristfällig och behöver byggas upp. Det brister även i kunnandet om vilken påverkan fjällen och dess ekosystem tål från olika verksamheter. Det är av stor vikt med fortsatt forskning liksom en nära samverkan mellan forskare, förvaltare och användare av naturresurserna för att en hållbar utveckling ska kunna komma till stånd i känsliga fjällmiljöer. Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Regionalt gör länsstyrelserna i och , som har en mindre andel av den svenska fjällturismen, bedömningen att miljökvalitetsmålet kan nås. bedömning är att målet är nära att nås medan anser att det inte kan nås. Inget av länen har nått det tidigare delmålet om skador på mark och vegetation respektive natur- och kulturvärden. När det gäller bullermålet bedömer och att det kan nås med ytterligare åtgärder. Den nationella rådigheten över miljökvalitetsmålet konstateras vara stor, med undantag för klimatförändringens påverkan på fjällmiljö. För att skapa förutsättningar för att kunna hejda förlusten av fjällens biologiska mångfald behövs förstärkta insatser för att skydda värdefulla områden inom både landbaserade miljöer och vattenmiljöer. Nya metoder för att bevara och nyttja biologisk mångfald och ekosystem på ett hållbart sätt måste också utvecklas. Arbetet bör ske med ett brett landskapsperspektiv som inte bara ser till enskilda arter eller ekosystem, vilket kräver att olika aktörer samverkar i större utsträckning än . Det krävs stora satsningar på ökad kunskap och hänsyn för att fjällens kulturmiljöer ska kunna bevaras. Även det biologiska kulturarvet är av stor vikt, dvs. spår efter hur människan har brukat fjällandskapet. De regionala målen som avser det samiska kulturarvet är av särskild betydelse eftersom delar av det samiska kulturarvet riskerar att gå förlorat om inte ytterligare åtgärder vidtas. Kunskapen om främmande arter och deras påverkan på biologisk mångfald i fjällen behöver bli bättre. De lokala stammarna av fiskar och vattenlevande djur är av särskild vikt att bevara. Yt- terligare inventeringar behöver genomföras för att bygga upp mer kunskap på detta område. För att upprätthålla fjällens karaktär som ett betespräglat landskap krävs fortsatt betespåverkan från renar och andra betesdjur. Rennäringens behov av stora arealer står dock i konflikt med behovet av anläggningar för friluftsliv och mineralbrytning. Rennäringen har även stora bekymmer med ökande rovdjursstammar, vilket är en fråga som behöver hanteras. Det finns fjälleder som är ansvarigt för och vilka underlättar för både rekreation och kanalisering av besökare inom känsliga områden. Även i fortsättningen måste friluftslivet ha tillgång till olika typer av bullerfria miljöer i fjällandskapet. Fjälledssystemen behöver underhållas även i fortsättningen för att kanalisera besökare och minimera markskadorna. Snöskotrar och terrängmotorcyklar har en negativ effekt på friluftslivet genom buller, synintryck och avgasutsläpp. Körning med terrängmotorcyklar bidrar även till utbredda markskador. Störningar och markskador förväntas växa än mer . Terrängkörningen och annan motoriserad trafik måste ske med hänsyn till andra intressen och så att skador minimeras. Det behöver vidtas åtgärder för att begränsa barmarkskörningens påverkan på mark och vegetation. 3.5.15 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Resultatredovisning finns även under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, avsnitt 4. Resultatredovisning för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse finns även under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Resultatredovisning för energieffektivisering i bebyggelsen finns även under utgiftsområde 21 Energi. Resultatredovisning för trafikbuller finns även under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör ett helhetsperspektiv på den byggda miljön. Preciseringarna förtydligar innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. Preciseringarna ska utgöra grunden för att tolka miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen och vara vägledande för miljöarbetet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns även indikatorer. För God bebyggd miljö finns det 27 indikatorer redovisade på Miljömålsportalen (). är ansvarig för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. De tidigare delmålen i miljömålssystemet har upphört att gälla och ersätts efter hand av etappmål. Det har tagits beslut om två etappmål med bäring på God bebyggd miljö. De handlar om ökad resurshushållning för matavfall samt bygg- och rivningsavfall. Utöver miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö redovisas nedan även regeringens särskilda satsning på hållbara städer och internationell samverkan kring hållbara städer. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Utvecklingen för tillståndet i miljön är neutral. utvärdering av God bebyggd miljö visar att det är svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet och att det inte går att se någon tydlig utvecklingsriktning för tillståndet i miljön. Många åtgärder behövs av olika aktörer. I vissa fall är problemen inte lokaliserade . För att komma till rätta med buller och dålig inomhusmiljö krävs stora insatser, liksom för att stärka samhällsplaneringen och skydda kulturvärden i bebyggelsen. Mindre avfall deponeras men en större andel av avfallet skulle kunna användas som en resurs. Infrastrukturen för insamling och omhändertagande av avfall behöver utvecklas så att det blir effektivare för samhället och enklare för konsumenterna. Det finns både positiva och negativa trender i miljötillståndet och samhällsutvecklingen. Positivt är till exempel att allt mindre avfall deponeras och att allt fler bostäder är åtgärdade mot trafikbuller, radonmäts och radonsaneras samt värms upp med förnybara energikällor. Till de negativa trenderna hör klimateffekter och buller från vägtransporter. Det produceras också allt mer avfall per person, kulturvärden i byggnader varken uppmärksammas eller skyddas i tillräcklig omfattning tätortsnära grönområden minskar och det byggs fortfarande byggnader som ger problem med inomhusmiljön. Dessa positiva och negativa utvecklingstrender har varit desamma , så sammantaget bedöms trenden vara oförändrad. Eftersom God bebyggd miljö omfattar människors vardagsmiljö finns kopplingar till flera av de andra miljökvalitetsmålen: Utan frisk luft, giftfri miljö och bra dricksvatten blir det ingen god bebyggd miljö. Människan behöver även odlingslandskap för livsmedelsproduktion och omhändertagande av restprodukter, liksom levande skogar för råvaruförsörjning, biobränslen och rekreation. Klimatförändringen innebär ändrade förutsättningar för den byggda miljön, exempelvis genom ökad risk för översvämning eller ökad frekvens av extrema väder. Återhämtningstiden är lång för God bebyggd miljö, eftersom byggnader och bebyggelsestrukturer har lång livslängd. Ur hushållningssynpunkt är den långa livslängden positiv, men det gör också att de problem som finns troligtvis dröjer kvar Städerna har anpassats till biltrafik och redan givna förutsättningar för inomhusmiljö, energieffektivisering och kollektivtrafik kommer i stort att kvarstå. Det finns också en tröghet i att ändra livsstil, till exempel när det gäller transportsätt, bostadsyta och konsumtion. arbete med God bebyggd miljö följer upp God bebyggd miljö bland annat genom den årliga miljömålsenkäten till kommunerna. har även påbörjat ett arbete med att hitta ytterligare indikatorer för God bebyggd miljö. Flera insatser för att bidra till måluppfyllelse av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har gjorts . När det gäller planeringsunderlag har exempelvis planeringsstödet för vindkraft haft stor betydelse. Under 20102012 genomförs ett projekt som syftar till att öka de centrala myndigheternas samsyn i bullerfrågor. färdigställdes en handbok som syftar till inspiration och vägledning planering och byggande av avfallsutrymmen, återvinningsstationer och återvinningscentraler.