prop · H0031d22 · 2012-09-21 00:00:00 — Detta vill vi göra genom att utgå från föräldrarnas centrala betydelse för barnets trygghet samt behov av ökad jämställdhet och valfrihet för familjerna. Eftersom behov och önskemål varierar och mellan olika familjer måste samhällets stöd till barnfamiljerna vara organiserat så att det kan användas på ett flexibelt sätt. Det är centralt att familjepolitiken präglas av ett tydligt barnperspektiv. Principen om barnets rätt till trygga och utvecklande uppväxtförhållanden bör vara vägledande, liksom barnets rätt till delaktighet och inflytande över frågor som rör barnet i förhållande till barnets ålder och mognad. Regeringen vill möta barns och familjers olika önskemål och behov genom att stödja föräldrarna i deras val. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och ska utifrån familjens livssituation och barnets behov se till barnets bästa. Föräldrarna är också de som känner sina barn bäst. En modern familjepolitik utgår från dessa förutsättningar. Regeringens mål inom familjepolitiken betonar tydligt att familjepolitiken ska stärka föräldrars makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet. Regeringen har därför infört en möjlighet för föräldrar att fr.o.m. kunna ta ut föräldrapenning i under barnets första levnadsår. Vidare har regeringen förenklat jämställdhetsbonusen. Förenklingen innebär att bonusen utbetalas tillsammans med föräldrapenningen i stället för att som ges som en kreditering på skattekontot. Bonus lämnas med per bonusdag till var och en av föräldrarna. Bonusdagar är de dagar 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 för vilka föräldrapenning har tagits ut av den förälder som har tagit föräldrapenning under lägst antal dagar. tar regeringen nästa steg för reformer inom den ekonomiska familjepolitiken, dels genom att förenkla och anpassa regelverket inom föräldraförsäkringen, dels genom insatser för att främja samarbetet mellan särlevande föräldrar och underlätta ett gemensamt föräldraansvar. Regeringen vill vidare förbättra ekonomin för de barnfamiljer som har de lägsta inkomsterna genom att höja föräldrapenningen på grundnivå. I syfte att förenkla för barnfamiljerna föreslås intyget om barns frånvaro för att få tillfällig föräldrapenning slopas. Höjd föräldrapenning på grundnivå För att förstärka ekonomin för barnhushåll med låg ekonomisk standard föreslår regeringen en höjning av föräldrapenningens grundnivå från till per dag. Höjningen stärker ekonomin för framför allt unga föräldrar som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden och de som av andra skäl inte uppfyller krav på att få föräldrapenning på sjukpenningnivå. För föräldrar i åldern lämnades föräldrapenning på grundnivå för hälften av föräldrapenningdagarna. Även hushåll där en förälder är född utomlands har en relativt sett hög andel föräldrapenning på grundnivå. Dessa hushåll löper högre risk för ekonomisk utsatthet. Höjningen av grundnivån kommer att öka hushållens ekonomiska standard. fick sammanlagt cirka 66 100 föräldrar föräldrapenning på grundnivå, varav är kvinnor (Föräldrapenning, analys av användandet 1974-2011, Socialförsäkringsrapport 2012:9, ). får föräldrar med ersättning på grundnivå, vid ett uttag av föräldrapenning , i föräldrapenning före skatt. Efter höjningen blir motsvarande ersättning före skatt. Förslaget föreslås träda i kraft , se avsnitt 3.7. Slopat krav på intyg om barns frånvaro För att förenkla för barnfamiljerna och huvudmännen för förskola, pedagogisk verksamhet, fritidshem och skola föreslår regeringen att kra- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 vet på intyg om barns frånvaro för att få tillfällig föräldrapenning slopas från . Regeringen anser att det är angeläget att medborgarna har stort förtroende för socialförsäkringen och . Ett slopande av intyget innebär administrativa lättnader för samt utökade möjligheter till förbättrad service och god kvalitet via automatberedning och självbetjäningstjänster. Ett förslag om ett slopande av intyget om barns frånvaro har remitterats (S2012/4178/FST). Enligt bedömning kan god kontroll upprätthållas med andra medel som är mer effektiva, så som slumpmässig kontroll mot arbetsgivare, förskolor, skolor samt ytterligare arbete med riskanalyser. Därutöver avser att skicka ut brev till föräldrar som blivit kontrollerade för att sprida information om att kontroller görs kontinuerligt. Regeringen anser därför att det inte finns tillräckliga skäl för att behålla nuvarande särregler om att en förälder med intyg ska styrka barnets frånvaro från förskola och skola eller liknande. Regeringen avser att noga följa utvecklingen och att återkomma i denna fråga samt vid behov presentera förslag för att minska felaktiga utbetalningar. Ett förslag till ändring i Socialförsäkringsbalken som innebär att kravet på intyg slopas, lämnas i denna proposition under avsnitt 3.7. Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att den avsåg att pröva möjligheter att vidta åtgärder för att motverka att utrikes födda kvinnor står utanför arbetskraften. Föräldrapenningens nuvarande konstruktion medför att föräldrar till barn som är födda utomlands tilldelas föräldrapenningdagar retroaktivt. Det innebär t.ex. att föräldrarna till ett barn som kommer till tilldelas lika många dagar med föräldrapenning som när barnet är fött i , dvs. Ett långvarigt uttag av föräldrapenning när barnet är äldre kan dock motverka ambitionen att nyanlända utrikes födda föräldrar bör delta i arbetsförberedande insatser som kan föra dem närmare arbetsmarknaden. Regeringen avser därför att återkomma till med lagförslag om att högst av de 480 föräldrapenning- dagarna ska kunna sparas till tid efter barnet fyraårsdag, vilket innebär att föräldrarna kan ta ut efter denna tidpunkt. Vidare avser regeringen att höja den övre åldersgränsen för uttag av föräldrapenning från åtta till . De aviserade förslagen är en del av de åtgärder som planeras för att förbättra möjligheterna för nyanlända utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden. En åldersgräns för det huvudsakliga uttaget av föräldrapenning innebär också en anpassning till föräldrarnas nuvarande uttagsmönster. För en majoritet av barnen koncentreras uttaget till barnets yngre åldrar. Den absoluta majoriteten av föräldrapenningdagarna används fram till barnets tvåårsdag. För barn födda har i genomsnitt av de totalt använts när barnet fyller . har mödrar tagit ut av det totala antalet dagar som de i genomsnitt använder. Män använder föräldrapenningen senare i barnets liv än vad kvinnor gör. För barn födda och 2003 togs ut då barnen var (barn födda och , Store, ). Diagram 3.8 Andelen uttagna dagar av samtliga berättigade dagar fördelat på barnets ålder och födelseår, barn födda och 2006 Källa: Datalagret Store, , egna beräkningar. Många föräldrar har önskemål om ökad flexibilitet i föräldrapenningen. En höjning av den övre åldersgränsen till skulle tillgodose föräldrarnas behov och önskemål om ledighet från arbetet när barnet är äldre, exempelvis vid lov och planeringsdagar i förskola och skola. föräldrar till äldre barn skulle flexibiliteten i försäkringen öka jämfört med nuvarande regelverk, som föräldrapenningens syfte att underlätta för föräldrar att kombinera arbete med vård av barn när barnet är litet skulle förstärkas. Föräldrapenningens regelverk ska även i fortsättningen möjliggöra en flexibel användning, där föräldrarna kan sprida uttaget av dagar , genom att själva välja hur många dagar de ta ut , månad, år. Ökad valfrihet för ensamstående föräldrar Regeringen vill också ytterligare anpassa föräldraförsäkringen utifrån behovet av ökad flexibilitet för ensamstående föräldrar och utifrån olika familjeformer. Ensamstående föräldrar bör få utökade möjligheter att använda föräldrapenningen, exempelvis genom att få möjlighet att överlåta dagar med föräldrapenning till annan försäkrad eller få möjlighet att använda alla föräldrapenningens dagar om den andra föräldern är förhindrad att vårda barnet på grund av fängelsestraff. På så sätt får ensamstående föräldrar bättre möjligheter att använda föräldrapenningen och försäkringen kommer att utgå från familjens och barnets behov. Regeringen avser att återkomma med förslag i denna fråga. Kvinnor med graviditetsrelaterade besvär Regeringen har , som en följd av tillkännagivande i (2010/11:SfU1), gett Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) i uppdrag att analysera tillämpningen av lagstiftningen inom graviditetspenning och sjukpenning i ärenden som rör kvinnor med graviditetsrelaterade besvär. ISF beskriver i sitt svar på regeringsuppdraget att det finns tillämpningsproblem främst avseende graviditetspenningen. har ett generellt uppdrag att lämna svar och kommentarer på de slutsatser som Inspektionen för socialförsäkringen har i sina granskningsrapporter. I svar framkommer att myndighetens syn på tillämpningen och lagstiftningens möjligheter skiljer sig från ISF:s bedömning. Inspektionens rapport och svar bereds inom . ISF och beskriver i sina rapporter till regeringen att ett av problemen inom graviditetspenningen är att den del som ersätter inkomstbortfall när kvinnan på grund av risker i arbetsmiljön inte kan fortsätta sitt arbete, inte omfattar egenföretagare (/9912/FST). Regeringen har i tidigare budgetproposition (prop. 2011/12:1, utgiftsområde 12, s. 29) angett 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 att bereder frågan om egenföretagares möjligheter att erhålla graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön. Regeringen avser att återkomma med förslag i denna fråga. Regelförenklingar underlättar för föräldrarna och ökar förtroendet för och socialförsäkringen. De medför också förbättrade möjligheter till bl.a. automatiserad handläggning och självbetjäning. har beslutat om en lagändring som innebär att från kan tillfällig föräldrapenning betalas ut under per förälder och barn i samband med att ett barn har avlidit. har i sitt uppdrag om regelförenklingar (S2012/4505/FST) föreslagit att den tidsrymd då dagarna kan tas ut utökas för att bättre tillgodose föräldrarnas behov. Regeringen instämmer i bedömning och avser att återkomma med förslag i frågan. I syfte att förenkla reglerna inom den tillfälliga föräldrapenningen gav regeringen i uppdrag att utreda möjligheterna till ett borttagande av anmälningsplikten från första vårddagen inom den tillfälliga föräldrapenningen. För att skapa större flexibilitet för studerande föräldrar och möjligheter för dem att snabbare fullfölja sina studier har regeringen gett i uppdrag att utreda möjligheten att studerande får en möjlighet att, liksom förvärvsarbetande, överlåta tillfällig föräldrapenning till någon annan som stannar hemma från arbetet för att vårda ett sjukt barn. utredningar bereds inom . Insatser för att underlätta ett gemensamt föräldraansvar Föräldrapenningen har tre olika nivåer, sjukpenningnivå, grundnivå och lägstanivå. Med sjukpenningnivå avses att förälderns sjukpenninggrundande inkomst ligger till grund för beräkning av föräldrapenningen. Föräldrapenning på grundnivå lämnas om föräldern saknar sjukpenninggrundande inkomst eller inte uppfyller vissa kvalificeringsvillkor. Lägstanivån uppgår till per dag. Om föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet fördelas de jämnt mellan föräld- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 rarna, dvs. de disponerar var. är emellertid inte uppdelade på sjukpenningnivå, grundnivå respektive lägstanivå. redovisade i sitt betänkande (SOU 2011:51) att detta kan verka konfliktdrivande mellan föräldrarna då det möjliggör för en förälder att utan den andres medgivande ta ut med föräldrapenning på sjukpenningnivå. Av denna anledning bör enligt utredningen de med föräldrapenning på sjukpenning-nivån respektive de på lägstanivån fördelas med hälften till vardera föräldern. På så sätt blir det tydligt vilken föräldrapenningnivå det gäller när en förälder avstår föräldrapenningdagar till den andra. Föräldrarna kan fortsatt avstå dagar till varandra, med undantag på sjukpenningnivå för varje förälder. I syfte att förtydliga båda föräldrarnas ansvar för barnen samt minska konflikter mellan såväl sär-levande som sammanboende föräldrar anser regeringen att föräldrapenningens nivåer ska fördelas lika mellan föräldrarna så att de vardera disponerar lika många dagar med föräldrapenning på sjukpenningnivå respektive på lägstanivå. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Barns växelvisa boende har ökat kraftigt och de familjeekonomiska regelverken har inte anpassats tillräckligt till denna utveckling. För att underlätta för föräldrar att kunna samarbeta och ta ett gemensamt ansvar för sina barn är det angeläget att öka nuvarande förutsättningar att kunna dela på barnbidraget. Den nuvarande ordningen ger mödrar ett företräde framför fäder att uppbära barnbidraget, vilket inte kan anses vara motiverat. Regelverket har dessutom visat sig försvåra föräldrars samarbete i ekonomiska frågor som rör barnet. Med bakgrund i de överväganden som har lämnat i sitt betänkande, avser regeringen återkomma i denna fråga. Reglering av underhåll för barn Som framkommit under resultatredovisningen (avsnitt 3.5.2), visar flera studier att särlevande föräldrar har liten kunskap om olika sätt att reglera underhåll till barn. Det finns behov av mer stöd och rådgivning om civilrättslig underhållsreglering utanför underhållsstödet. Enligt beräkningar skulle av barnen som det lämnas under- hållsstöd för få ett högre underhåll om föräldrarna i stället reglerade underhållet civilrättsligt. Detta gäller främst barn som lever i hushåll med låg ekonomisk standard. Det kan vara svårt att mäta ekonomisk utsatthet bland barn med särlevande föräldrar, men om fler skulle reglera underhållsskyldigheten genom ett civilrättsligt avtal om underhållsbidrag, skulle det ha positiva effekter på faktisk ekonomisk utsatthet. Regeringen avser därför att utreda hur föräldrar kan få bättre stöd för att i en större utsträckning själva reglera underhållet. Översyn av vissa förmåner till personer med funktionsnedsättning avser att tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp som ska göra en översyn av förmånerna bilstöd till personer med funktionsnedsättning, handikappersättning och vårdbidrag till barn med funktionshinder. Syftet är att stöden ska göras mer förutsägbara, rättssäkra och hållbara . Målet med översynen är att åstadkomma ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning och för merkostnader för personer med funktionsnedsättning. Ärendet och dess beredning Förslaget om höjd grundnivå inom föräldrapenningen har beretts under hand med . Regeringen gav 2011 i uppdrag att identifiera förenklingar av betydelse för den praktiska hanteringen av ärenden, både från medborgarnas och från myndighetens perspektiv i syfte att göra det lättare att göra rätt. I genomförandet av uppdraget skulle erfarenheter från bland annat myndighetens kontrollverksamhet tillvaratas och användas som underlag. Uppdraget redovisades (S2011/11077/SF). föreslår bland annat att kravet på intyg om barns frånvaro i samband med ansökan om tillfällig föräldrapenning avskaffas. Mot denna bakgrund har en promemoria utarbetats inom . I bilaga 5 återfinns promemorians lagförslag. Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (S2012/4178/FST). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5, avsnitt 2. 3.7.1Höjd grundnivå inom föräldrapenningen Regeringens förslag: Föräldrapenning på grundnivå höjs från per dag till per dag fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: För att förstärka ekonomin för de hushåll som har låg ekonomisk standard föreslås en höjning av föräldrapenningens grundnivå. Höjningen stärker ekonomin för framför allt unga föräldrar som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden och de som av andra skäl inte uppfyller krav på att få föräldrapenning på sjukpenningnivå. För föräldrar i åldern lämnades föräldrapenning på grundnivå för hälften av föräldrapenningdagarna. Även hushåll där en förälder är född utomlands har en relativt sett hög andel föräldrapenning på grundnivå. Dessa hushåll löper större risk för ekonomisk utsatthet, men en höjning av grundnivån skulle öka hushållens ekonomiska standard. får föräldrar med ersättning på grundnivå, vid ett uttag av föräldrapenning , före skatt. Efter höjningen är motsvarande ersättning före skatt. Förslaget innebär att grundnivån höjs från till per dag. En höjd grundnivå innebär att fler hushåll med föräldrapenning än kommer att få ersättning på grundnivå eftersom de som har en sjukpenninggrundande inkomst som ger föräldrapenning per dag i stället får ersättning på grundnivå. Det innebär att kvalificeringsvillkoret för föräldrapenning över grundnivå höjs till . Förslaget innebär att utgifterna för föräldrapenningen beräknas öka med . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.7.2Slopat krav på intyg om barns frånvaro för att få tillfällig föräldrapenning Regeringens förslag: Det ska inte längre krävas intyg om ett barns frånvaro från förskola, skola, pedagogisk omsorg eller fritidshem för att få rätt till tillfällig föräldrapenning. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: ombudsmän (), Justitiekanslern, i , Datainspektionen, Statskontoret, , , Förvaltningsrätten i , , , , , kommun, stad, , , kommun, Sala kommun, , Arbetsförmedlingen, Specialpedagogiska skolmyndigheten, kommun, kommun, , , tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot eller synpunkter på förslaget. Kommuner och Landsting (SKL) tillstyrker förslaget och instämmer i bedömningen att intyget inte är en tillräckligt effektiv form av kontroll i relation till det merarbete som det medför för såväl föräldrar som personalen i förskolan, skolan och andra pedagogiska verksamheter. kommun ställer sig positiv och påpekar att kommunen i egenskap av huvudman för förskola, pedagogisk omsorg, fritidshem och skola anser att det är bra om staten minskar sina krav på administration inom dessa verksamheter. välkomnar förslaget och framför att kontrollarbetet för att motverka felaktiga utbetalningar kan upprätthållas utan krav på intyg om barns frånvaro. Detta kan ske genom att justerar den nuvarande kontrollnivån på den slumpmässiga kontrollen mot arbetsgivare och inför slumpmässiga kontroller mot förskola/skola om frånvarointyget tas bort. Inspektionen för socialförsäkringen tillstyrker förslaget med kommentaren att det är av vikt att arbetar aktivt för att motverka missbruk inom den tillfälliga föräldrapenningen. Inspektionen anför också att det bör göras troligt att kostnaderna i form av ökade felaktiga utbetalningar och eventuella skador på 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 tilltron till systemet är lägre än vinsten i form av minskade administrativa kostnader. utvärdering (IFAU) anser att argumentation för att styrka att det är samhällsekonomiskt effektivt att genomföra det föreslagna åtgärdspaketet inte är helt övertygande. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är angeläget att medborgarna har stort förtroende för socialförsäkringen och . Myndighetens verksamhet ska präglas av god service och hög kvalitet i tillämpningen av socialförsäkringen så att rätt person får rätt ersättning . Faktorer som kan bidra till god service och god kvalitet är exempelvis möjligheterna till automatberedning samt tillhandahållande av självbetjäningstjänster. Det nuvarande kravet på att lämna intyg från en tredje part försämrar möjligheterna att utveckla dessa delar av myndighetens arbete. Pappershanteringen av intyget försenar handläggningen och minskar incitamenten till att använda självbetjäningstjänster. Det finns därmed enligt regeringens mening även starka administrativa skäl som talar för att slopa intygsskyldigheten. Regeringen anser att det är av fortsatt stor vikt att arbetar för att motverka missbruk inom den tillfälliga föräldrapenningen. utvecklade kontrollarbete innebär förbättrade förutsättningar att göra riskbedömningar och att inrätta lämpliga kontrollåtgärder. anger i sitt remissvar att kontrollen kan upprätthållas genom att den nuvarande kontrollnivån på den slumpmässiga kontrollen mot arbetsgivare justeras och att slumpmässiga kontroller mot förskola/skola införs om frånvarointyget tas bort. Den generella kontroll som kravet på att lämna intyg innebär är därmed för långtgående i förhållande till risken för missbruk. Utöver dessa åtgärder anser regeringen att möjligheterna till kontroll ökar ytterligare vid den senare tidpunkt då månadsuppgifter från arbetsgivare kan bli tillgängliga. Mot denna bakgrund anser regeringen att kravet på att lämna frånvarointyg kan slopas utan att detta försvagar myndighetens möjligheter att upprätthålla och utveckla arbetet med att motverka missbruk inom den tillfälliga föräldrapenningen. Dessutom innebär ett slopande av intyget en förenkling för barnfamiljerna och för ansvariga för förskola, pedagogisk omsorg, fritidshem och skola. Regeringen anser således att det inte finns tillräckliga skäl för att behålla nuvarande särregler om att en förälder med intyg ska styrka barnets frånvaro från skola eller liknande. Regeringen avser att noga följa utvecklingen och att återkomma i denna fråga samt vid behov presentera förslag för att minska felaktiga utbetalningar. Förslaget bedöms medföra lägre kostnader för på . Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag förutom att det i promemorian inte lämnades förslag på tidpunkt för ikraftträdande. Remissinstanserna: anför att det är möjligt att ta bort kravet på att lämna intyg från om arbetet påbörjas . IFAU framför att det skulle vara värdefullt med en utvärdering av intygets effekter och att det bör införas lämpligt utformade övergångsregler, exempelvis genom att avskaffandet genomförs stegvis i olika regioner/områden. Skälen för regeringens förslag: Med hänsyn till att den nya ordningen vid ikraftträdandet bör få ett genomslag bör det inte införas några övergångsbestämmelser. Prövning av rätten till tillfällig föräldrapenning ska således göras med tillämpning av det regelverk som gäller för denna prövning. Kravet på att lämna intyg ska således inte upprätthållas när prövningen görs efter ikraftträdandet, även om det skulle röra sig om tillfällig föräldrapenning för tid före ikraftträdandet. Regeringen kan i detta sammanhang konstatera att det saknas möjlighet att införa sådana övergångsbestämmelser som IFAU föreslår. Regeringen föreslår därför ett genomslag och att lagändringen bör träda i kraft . Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:1 Allmänna barnbidrag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för allmänna barnbidrag. De allmänna barnbidragen består av barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. Anslaget omfattar även tilläggsbelopp vid familjeförmåner med hänsyn till EU-regler (Rådets förordning EG nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen). Familjeförmåner enligt förordning nr 883/2004 är barnbidrag, förlängt barnbidrag, flerbarnstillägg, bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande barn, studiebidrag och extra tillägg inom studiehjälpen samt kommunalt vårdnadsbidrag. Allmänna barnbidrag lämnas fr.o.m. månaden efter barnets födelse eller när rätten till barnbidrag annars uppkommit. Bidraget utges t.o.m. det kvartal då barnet fyller eller t.o.m. den månad då rätten upphör av någon annan anledning. är nivån på barnbidraget per barn och månad. Flerbarnstillägg utbetalas fr.o.m. det andra barnet. Förlängt barnbidrag utges i huvudsak till barn som fyller det år som avslutas. Utgiftsutvecklingen inom anslaget är främst beroende av bidragets nivå och antal barn . Om antalet bidragsberättigade barn förändras med 6 000 påverkar det anslagsbelastningen med . trädde en lagändring i kraft (SFS 2010:681, prop. 2009/10:99) som innebar en höjning av flerbarnstillägget. Höjningen innebar en årlig kostnadsökning på . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till .