prop · GZ03166 · 2012-06-27 00:00:00 — arrangerades nära 3 000 aktiviteter över hela landet och cirka 1 000 unika arrangörer deltog vilket är en tredubbling av antalet aktiviteter och aktivitetsarrangörer . har getts i uppdrag att samordna en tredje uppmärksamhetsvecka som kommer att genomföras . En oberoende utvärdering kommer att genomföras av denna och de två tidigare uppmärksamhetsveckorna i syfte att belysa resultaten och effekterna av det genomförda arbetet. Skapa förutsättningar för psykisk hälsa Regeringens bedömning: Åtgärder som främjar psykisk hälsa och förebygger psykisk ohälsa bör ha hög prioritet. Hälsoperspektivet behöver integreras som en självklar aspekt att ta hänsyn till inom alla områden som på olika sätt har betydelse för psykisk hälsa och ohälsa i befolkningen. Detta bör särskilt uppmärksammas inom områden som rör barn och unga. Skälen för regeringens bedömning: Psykisk hälsa är en grund- läggande beståndsdel både i en människas upplevelse av sin egen hälsa och i den övergripande bilden av befolkningens hälsa. God psykisk hälsa är en ovärderlig tillgång i första hand för den enskildes möjligheter att leva ett gott liv men också, ur ett samhällsperspektiv, för människors möjligheter att bidra till samhällets fortbestånd och utveckling. Psykisk hälsa är ett område som inrymmer många aspekter. I många avseenden är förutsättningarna för en god psykisk hälsa i befolkningen mycket bra i . Det finns dock orosmoment, särskilt då det gäller hälsoutvecklingen i den unga befolkningen. En stor andel av sjuk- och aktivitetsersättningen lämnas till personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av psykisk ohälsa. Det finns också skäl att uppmärksamma den psykiska ohälsan i den ökande äldre delen av befolkningen. Regeringen har gjort omfattande satsningar för att åstad- komma konkreta och varaktiga förbättringar i vården och omsorgen av personer med psykisk ohälsa. Hur det arbetet fortsätter och intensifieras framgår av regeringens handlingsplan PRIO psykisk ohälsa 20122016, som beslutades . Insatser som främjar psykisk hälsa och före- bygger psykisk ohälsa återfinns emellertid i hög grad inom andra sam- hällssektorer än vård och omsorg. Det finns därför i denna skrivelse skäl att redogöra för och ge exempel på insatser som görs inom några av de politikområden som har störst betydelse för den psykiska hälsan i befolk- ningen och att lyfta fram hälsoperspektivet i dessa områden. 4.7.1 Om psykisk hälsa och psykisk ohälsa Det finns inga allmänt omfattade definitioner av begreppen psykisk hälsa och psykisk ohälsa. Enligt () hälso- definition ska hälsa betraktas som ett tillstånd av totalt fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och inte bara frånvaro av sjukdom eller WHO gör i sin definition inte någon åtskillnad mellan fysisk och psykisk hälsa. Även välbefinnandets olika aspekter enligt WHO:s definition är i praktiken svåra att skilja åt. med varandra och bidrar tillsammans till människors hälsa. Psykisk ohälsa är ett begrepp som används på olika sätt i olika sam- står psykisk ohälsa för psykiska symtom som, även om de kan vara mer eller mindre plågsamma för symtombäraren, ändå inte är så uttalade att de kan klassificeras som psykisk sjukdom. exempel är oro, nedstämdhet, ängslan, sömnbesvär och stress. används psykisk ohälsa som ett vidare samlingsbegrepp som inrymmer såväl psykiatriska sjukdomar som sådana psykiska besvär som ovan I det följande används psykisk ohälsa i den senare betydelsen. 2011/12:166 Insatser som främjar psykisk hälsa eller förebygger psykisk ohälsa kom- mer därmed att omfatta insatser inom flera olika områden som har betyd- else för människors upplevelse av psykisk hälsa och välbefinnande. 4.7.2 Insatser för att främja psykisk hälsa hos barn och unga Familjens och föräldrarnas betydelse Föräldrarna har huvudansvaret för barnets välbefinnande och ska utifrån familjens livssituation och barnets behov se till barnets bästa. En trygg anknytning till och ett gott samspel med föräldrarna de första levnads- åren skapar förutsättningar för såväl en trygg uppväxt som för en god fysisk och psykisk hälsa under barndomen och senare i livet. Många föräldrar upplever att det ställs stora krav på dem i föräldrarollen och uttrycker ett behov av stöd. För att stärka och utveckla stödet till för- äldrar under barnets hela uppväxttid presenterade regeringen Natio- nell strategi för ett utvecklat föräldrastöd en vinst för alla. Strategin syftar till att dels inspirera kommuner och landsting att utveckla stöd och hjälp till föräldrar i föräldraskapet, dels utgöra ett praktiskt stöd i det organisatoriska planerings- och utvecklingsarbetet. Målet är att alla för- äldrar ska erbjudas stöd under barnets uppväxt upp till . Med för- äldrastöd avses en aktivitet som ger föräldrar kunskap om barns hälsa, emotionella, kognitiva samt sociala utveckling och/eller stärker föräldrars sociala nätverk. För att uppnå målet i föräldrastödsstrategin har regeringen för perioden 20092013 avsatt sammanlagt 140 miljo- ner kronor i stimulansmedel till kommuner i syfte att vinna nytt kunnande på området och stimulera det lokala föräldrastödet i enlighet med strategins definition. aktiviteter baserade på kunskaper och erfarenheter som vunnits i strategiarbetet. Pågående projekt inom ramen för strategin ska redovisas . Skolans roll i det hälsofrämjande arbetet är att i första hand undanröja hinder för lärande och utveckling för varje elev. fört en rad insatser för att stödja skolornas arbete med elevernas kun- skapsutveckling och att tidigt upptäcka elever som är i behov av särskilt En ny skollag (2010:800) började tillämpas . lagen finns flera bestämmelser som tar sikte på att stödja elevernas ut- veckling mot målen, bl.a. tydligare regler om åtgärdsprogram och en stärkt tillgång till elevhälsa. Nya läroplaner och kursplaner med tydligare mål och kunskapskrav och en ny betygsskala med fler betygssteg började också gälla för de obligatoriska skolformerna fr.o.m. . Därutöver har regeringen beslutat om nationella prov i årskurserna 3, 6 Proven ska utgöra ett viktigt underlag för att läraren ska kunna avgöra om eleven behöver mer stöd och hjälp för att nå målen. ringen har också initierat ett projekt för att stödja tidig läsinlärning. 2012 har regeringen avsatt för en läsa-skriva-räkna- Skr. 2011/12:166 satsning. Totalt omfattar satsningen under började eleverna i en gymnasieskola som genom- gått stora förändringar. Syftet med reformen är att gymnasieskolan ska bli bättre anpassad till elevernas skilda förutsättningar och framtids- planer. Eleverna ska efter avslutad utbildning vara bättre förberedda för yrkeslivet eller fortsatta studier. En tydligare struktur ska underlätta för eleverna att välja rätt utbildning. Behörighetskraven till de nationella programmen har skärpts för att eleverna ska komma bättre förberedda till gymnasieskolan. Kunskapskraven har förtydligats i nya ämnesplaner och en ny betygsskala med fler steg har införts. En gymnasieexamen har in- förts som kan vara antingen en yrkesexamen eller en högskoleför- beredande examen. Elever som saknar behörighet att antas till ett natio- nellt program erbjuds att gå ett av de fem introduktionsprogram som er- sätter tidigare individuella program. Skolan ska också vara en trygg plats för elever och personal. En skola som präglas av trygghet och ömsesidig respekt bidrar till att elever ges goda förutsättningar att utvecklas mot de kunskapsmål som anges i kurs- planerna. Regeringen gav därför 2011 ett förnyat upp- drag för att stärka skolans värdegrund och arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. Regeringen har avsatt för denna satsning . fick också 2011 i uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. I uppdraget ingår att sprida information om möj- ligheten för skolhuvudmän att ansöka om statsbidrag till personalför- stärkningar inom elevhälsan och till speciallärare. I uppdraget ingår också att erbjuda utbildningsinsatser till elevhälsans personal om bl.a. psykisk ohälsa och barn som far illa eller riskerar att fara illa. ska även identifiera och vid behov framställa olika stödmaterial om regelverk och evidensbaserad praktik för t.ex. arbete kring barn som far illa eller riskerar att fara illa och flickors och pojkars psykiska ohälsa och skolans ansvar. har avsatts för satsningen . Tidiga insatser för barn och unga Regeringen har i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) genomfört särskilda satsningar för att förbättra barns och ungdomars tillgång till vård och stöd vid psykisk ohälsa. har avsatts för en förstärkt vårdgaranti riktad till barn- och ungdomspsykiatrin. Ett utvecklingsarbete pågår också för att åstadkomma effektiva former för hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser på lokal nivå och för att barn och unga med psykisk ohälsa och psykisk sjukdom ska erbjudas vård på rätt nivå. Totalt har regeringen avsatt för detta arbete. Genom det s.k. , som bygger på en överenskommelse mellan staten och SKL, utvecklas och införs effektiva strategier både för hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser och för vård- och stödinsatser för barn med psykisk ohälsa och för barn som löper risk att utveckla sådan ohälsa. enades regeringen och SKL om en satsning för att utveckla och samordna insatserna för att minska antalet unga med själv- skadebeteende. Satsningen består av ett handlingsprogram som syftar till att utveckla kunskapen om och vården av unga med självskadebeteende. Målsättningen med handlingsprogrammet är att förebygga självskade- beteenden och skapa ett bättre tidigt omhändertagande genom att skapa en struktur som bättre tillgodoser dessa personers behov av vård och på så sätt minska antalet unga med självskadebeteende. Projektet slut- redovisas . leder, i samråd med och , en långsiktig nationell satsning för att utveckla och förstärka stödet till barn som växer upp i familjer med missbruksproblem, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning eller där våld förekommer. Inom ramen för uppdraget ska stödja ett brett utvecklingsarbete för hela gruppen barn som anhöriga och för en bättre samordning av socialtjäns- tens insatser för hela familjen när det gäller missbruk. stödjer kunskaps- och metodutveckling och det lokala och regionala arbetet och SKL satsar på stöd i föräldrarollen till personer med missbruk eller beroende. Uppdraget sträcker sig över perioden 20112014. Totalt har ca avsatts för satsningen. Barn som utsätts för eller bevittnar våld och övergrepp löper stor risk att drabbas av svårigheter och problem inom många områden. av alla barn har upplevt våld i hemmet och har gjort det ofta. ska genomföra en kartläggning av verk- samheter som har kunskap om våld mot barn, inklusive sexuella över- grepp mot och sexuell exploatering av barn samt barn som bevittnar våld. ska också kartlägga vilka verksamheter som har behov av ökad kunskap om dessa frågor. Utifrån kartläggningen ska Social- styrelsen bl.a. analysera om det finns ett behov av en aktör med ett sam- lat nationellt ansvar för kunskapsspridning vad gäller frågor som rör våld mot barn. Uppdraget ska redovisas . Mer kunskap behövs om psykisk ohälsa bland barn och unga har låtit genomföra en systematisk kart- läggning och granskning av vetenskapliga studier om utvecklingen av barns och ungdomars psykiska hälsa i . En slutsats från kartlägg- ningen är att den vetenskapligt grundade kunskapen inom detta område är mycket begränsad. Regeringen ser därför positivt på den gemensamma satsning på forskning om barns och ungdomars psykiska hälsa som genomförs av för arbetsliv och socialvetenskap, Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Vetenskaps- rådet och Verket för innovationssystem. Forskningsråden har till- sammans beslutat att fördela till bred och långsiktig forskning inom detta område. Medlen kommer bl.a. att användas till forskning om metoder för att förebygga psykisk ohälsa i förskola och skola, om hjärnans tidiga utveckling och om specifika problem, som t.ex. autism. Ungdomars möjligheter till arbete Att vara arbetslös ökar risken för psykisk ohälsa. hetstider är generellt kortare än vuxnas. högre bland yngre än bland äldre, och högre bland personer med kort utbildning än bland personer med lång. Inom arbetsmarknadspolitiken genomförs t.ex. satsningar för att få fler unga utan fullständiga grundskole- eller gymnasiebetyg att återuppta studierna och insatser för att höja kvaliteten och aktiviteten i jobb- garantin för unga. Tidsbegränsade satsningar genomförs också inom ramen för det reguljära utbildningssystemet i form av nya utbild- ningsplatser inom yrkesvux och yrkeshögskola. För att förbättra utbild- ningssystemet fortsätter också den långsiktiga satsningen på skolan och insatser genomförs för att öka kvaliteten i de gymnasiala yrkesutbild- Kommunerna har ett ansvar för att hålla sig informerade om hur de ungdomar som är men inte går i gymnasieskolan eller motsvarande utbildning är sysselsatta. Syftet är att kunna erbjuda dessa ungdomar lämpliga individuella åtgärder. ningar visar att kommunernas arbete med informationsansvaret ser olika ut och att kommunerna behöver stöd när det gäller att utveckla bra metoder och strategier för arbetet. har därför haft i uppdrag att utveckla ett verktyg för uppföljning av kommunala insatser för ungdomar som varken arbetar eller studerar. redovisning av uppdraget betonas betydelsen av att kommu- nerna utvärderar de insatser man erbjuder dessa ungdomar. redogör även för hur kommunerna kan skapa förutsättningar för kommande uppföljning och utvärdering. 4.7.3Insatser för att öka den allmänna kunskapen om psykisk ohälsa och motverka stigmatisering Trots att psykisk ohälsa är vanligt i befolkningen är det ett område som det fortfarande finns mycket okunskap och fördomar kring. Psykisk ohälsa är ett ofta tabubelagt och stigmatiserat område, vilket försvårar för människor både att söka hjälp och att ge andra det stöd som de kan behöva. För att motverka negativa attityder, värderingar och fördomar har Myndigheten för handikappolitisk samordning i uppdrag att bedriva ett befolkningsinriktat kunskaps- och attitydarbete kring psykisk ohälsa. En viktig del i detta arbete, som bedrivs under namnet Hjärnkoll, är att engagera människor med egen erfarenhet av psykisk ohälsa som s.k. ambassadörer. Inte minst arbetslivet är en viktig arena för detta arbete. Genom den virtuella ungdomsmottagningen finns möjlig- het för ungdomar att få kunskap bl.a. i frågor som rör psykisk hälsa. Ökad kunskap i befolkningen om psykisk ohälsa och psykisk sjukdom kan också ha en självmordsförebyggande effekt. Regeringen har därför tagit initiativ till att i pröva ett självmordsförebyggande program som utvecklats i , The Mental Health First Aid Training and Research Program (MFHA). Syftet är att undanröja tabun och stigma som självmord och psykisk sjukdom ofta omgärdas av genom en kun- Skr. 2011/12:166 skapssatsning riktad till allmänheten, ideella sektorn och personer som i sin yrkesutövning kommer i kontakt med människor med psykisk ohälsa och/eller med personer som är självmordsnära. Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa vid institu- tet genomför på regeringens uppdrag en pilotstudie för att pröva metoden i . Pilotstudien pågår till . ansva- rar för utvärderingen. MFHA finns också i en version som är särskilt inriktad på psykisk ohälsa och självmordsproblematik hos barn och unga. Regeringen anser att det, inom ramen för regeringens handlingsplan PRIO psykisk ohälsa 20122016, finns skäl att även pröva denna version av programmet i . 4.7.4Arbetets roll för den psykiska hälsan Att genom eget arbete kunna försörja sig själv och bidra till samhälls- gemenskapen har stor betydelse för den psykiska hälsan. Att vara arbets- lös eller att oroa sig för att förlora arbetet ökar risken för psykisk ohälsa. Regeringen har reformerat arbetsmarknads- politiken. Det har skett mot bakgrund av behovet av att vidta kraftfulla åtgärder så att alla som kan och vill ska kunna arbeta. Reformerna som genomförts har inneburit att fokus lagts på att matchningen mellan arbetssökande och arbetstillfällen ska fungera och att de som står långt ifrån arbetsmarknaden ska få det stöd de behöver. Det är också viktigt att alla som kan arbeta får möjlighet att göra det utifrån sina egna förutsättningar. Arbetsmiljön har tillsammans med övriga arbetsvillkor stor betydelse för att detta ska vara möjligt. Arbets- miljöarbetet ska förebygga ohälsa och olycksfall, men också bidra till att utveckla verksamheten och individerna. Handlingsplanen inom arbets- miljöområdet (skr. 2009/10:249) utgör en grund för arbetsmiljöarbetet . Insatser för att förbättra arbetsmiljön inte minst den psykosociala miljön är betydelsefulla för att minska utan- förskapet. En god psykosocial arbetsmiljö bidrar till att motverka utslag- ning från arbetslivet och öka möjligheterna till inträde för personer med någon form av funktionsnedsättning. Genom att i ökad grad anpassa arbetsuppgifter till arbetsförmåga skapas gynnsamma förutsättningar för tillväxt och hälsa. 4.7.5Hälso- och sjukvårdens betydelse för den psykiska hälsan Insatser som bidrar till en generellt god hälso- och sjukvård har också betydelse för den psykiska hälsan i befolkningen. God tillgång till vård av god kvalitet har betydelse för det allmänna välbefinnandet. Rege- ringens insatser för att främja utvecklingen av god vård bidrar därmed även till att främja psykiska hälsa i befolkningen. Det handlar t.ex. om att säkerställa en god tillgänglighet och valfrihet bland en mångfald av vård- givare och att säkerställa att patienterna ges möjlighet till delaktighet och Utöver den generella utvecklingen av hälso- och sjukvården finns det Skr. 2011/12:166 särskilda skäl att stödja utvecklingen av den psykiatriska vården. del av den särskilda satsning för personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning, som har pågått , har handlat om att främja en utveckling av psykiatrin. Detta arbete fortsätter bl.a. inom ramen för regeringens handlingsplan PRIO psykisk ohälsa 20122016 som beslutades . Centrala beståndsdelar i handlingsplanen är en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om ett fortsatt förbättringsarbete samt uppdrag till myndigheter om kunskaps- stöd och kompetensutveckling m.m. För att öka tillgången på kunskapsbaserade behandlingsmetoder i hälso- och sjukvården för bl.a. personer som är sjukskrivna på grund av måttlig psykisk ohälsa har det avsatts 1 miljard för den s.k. rehabiliteringsgarantin, som innebär att landstingen får ersättning för vissa behandlings- och rehabiliteringsinsatser. Även denna satsning är baserad på en överenskommelse mellan staten och SKL. För att ytterligare öka möjligheten till behandling vid psykisk ohälsa har regeringen och SKL därutöver, inom ramen för regeringens hand- lingsplan PRIO psykisk ohälsa 20122016, enats om att SKL ska arbeta fram ett förslag på en webblösning som syftar till att öka möjligheten till stöd och behandling via internet. Den sjukskrivningsreform som regeringen har genomfört under den föregående mandatperioden har haft stor betydelse för den minskade sjukfrånvaron. Syftet med reformen är att genom tidiga och aktiva in- satser säkerställa att den sjukskrivnes arbetsförmåga tas till vara i så stor utsträckning och i ett så tidigt skede som möjligt. 4.7.6Levnadsvanor och psykisk ohälsa Det finns god vetenskaplig grund för att fysisk aktivitet främjar hälsa och kan användas för att både förebygga och behandla många folksjukdomar. Fysisk aktivitet har multifaktoriella effekter, dvs. påverkar många system i kroppen och kan därmed påverka både fysisk och psykisk hälsa. Fysiskt aktiva personer löper lägre risk att drabbas av psykisk ohälsa. Regeringens åtgärder för att främja fysisk aktivitet (se avsnitt 4.6) har därför också betydelse för den psykiska hälsan i befolkningen. Personer med riskabla alkoholvanor och missbruk av narkotika rappor- terar mer sömnbesvär, ångest, oro och nedsatt psykiskt välbefinnande än personer utan riskabla alkoholvanor och narkotikamissbruk. har också visat att det bland ungdomar finns ett starkt samband mellan psykisk ohälsa och hög alkoholkonsumtion, vilket är mest tydligt hos unga män och pojkar. Regeringens arbete för att för- hindra skadlig alkoholkonsumtion och narkotikamissbruk (se avsnitt 4.5) är därför också relevant att lyfta fram i detta sammanhang. 4.7.7Missbruk, beroende och psykisk ohälsa Det finns ett nära och komplext samband mellan missbruks- och bero- endeproblematik och psykisk ohälsa, t.ex. ångest och depression. soner med samsjuklighet utgör en heterogen grupp, från individer med svår psykisk sjukdom och med missbruk och beroende av varierande svårighetsgrad, till personer med svårt missbruk eller beroende som också har psykiska sjukdomar med varierande svårighetsgrad. Samsjuklighet mellan missbruk eller beroende av olika svårighetsgrad och somatisk eller psykisk sjukdom är vanligt förekommande. Mellan av de personer som söker vård för missbruk eller bero- ende har också prevalens för psykisk sjukdom. Bland dem som söker vård för psykisk ohälsa har mellan missbruk eller beroende. nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevården lyfter fram både hälso- och sjukvården och social- tjänsten som viktiga aktörer för att kunna identifiera samsjuklighet. Rikt- linjerna anger även att behandlingen av de två tillstånden bör ske på ett samordnat sätt och med för respektive tillstånd vedertagna metoder. Regeringens samlade strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (se avsnitt 4.5.1) omfattar även missbruks- och beroende- vården med målet att personer med missbruk eller beroende ska ha ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet. har i sitt betänkande Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) föreslagit en reformerad och utvecklad missbruks- och bero- endevård, vilket omfattar ett tydligare ansvar för effektivare vård, stärkt ställning för individen och bättre kvalitet, kunskap och kompetens. Regeringen menar att ny kunskap om vård- och behandlingsformer, behoven av samverkan mellan olika vårdgivare samt värdet av att sätta individen och hans eller hennes behov i centrum ställer krav på en lag- stiftning som förmår skapa goda förutsättningar för en önskvärd utveck- ling. Utredningens förslag bereds nu inom . 4.7.8Psykisk ohälsa bland äldre Psykisk ohälsa bland äldre omfattar framför allt depressionssjukdomar, demenser och akuta förvirringstillstånd. Hög ålder i sig är en riskfaktor för psykisk ohälsa. Det beror dels på det biologiska åldrandet, dels på ett ökat antal negativa livshändelser som är en naturlig följd av att bli gammal. Det kan vara ökad isolering, förlust av vänner och nära anhöriga m.m. Psykisk ohälsa, i synnerhet ångest- och depressionssjukdomar, är van- ligt förekommande bland äldre. Bland dem som vistas på sjukhem eller inom sjukvården lider var tredje av en depression. Trots att det finns effektiv behandling mot depression får många äldre inte den hjälp de skulle behöva. Frågor som rör äldres psykiska ohälsa ryms inom områdena psykiatri, geriatrik, äldreomsorg och primärvård utan att någon har ett samlat ansvar. har i uppdrag att ta fram vägledning för att utveckla det psykiatriska stödet till äldre personer med psykisk ohälsa, sjukdom eller funktionsnedsättning. Underlaget ska omfatta utveckling av samverkan mellan kommun och landsting med särskild satsning på kompetenshöjning och primärvården. har också lanserat en nationell webbaserad kunskaps- portal på psykiatri- och äldreområdet i syfte att underlätta kunskaps- styrning, kunskapsspridning och kunskapsinhämtning. Målet är att perso- Skr. 2011/12:166 nal på alla nivåer inom områdena psykisk ohälsa och vård och omsorg om äldre ska arbeta utifrån den mest aktuella kunskapen. 4.7.9Psykisk ohälsa till följd av våld Våld leder ofta till en rad negativa hälsokonsekvenser. Utöver fysiska skador ökar risken för depression, ångest, somatiska symtom och besvär.