prop · GZ03134 · 2012-04-19 00:00:00 — Enligt Transportstyrelsen var av de personbilar som staten anskaade , leasade. har det inte funnits krav på att särskilja leasade bilar från köpta och därför har Transportstyrelsen endast uppgifter om andel leasade personbilar för (e-postmeddelande från Transportstyrelsen ). I kommuner och landsting utgör leasing av de bilar som anskaades , i det underlag som presenteras här. Enligt SKL Kommentus Inköpscentral är det vanligt att leasingen i kommuner och landsting sker som nansiell leasing via egna bolag eller leasingföretag. (telefonintervju med SKL Kommentus Inköpscentral ). Miljökrav i oentlig upphandling Antal köpta och leasade bilar samt antal och andel miljöbilar av dessa i stat, kommuner, landsting, företag, privat och totalt, samt . bilar totalt (st) miljöbilar (st) miljöbilar (%) Tabellen visar att det skett en viss ökning av andel köpta och leasade miljöbilar i hela den offentliga sektorn (stat, kommuner och landsting) . Offentlig sektors andel köpta miljöbilar är högre jämfört med företag och privatpersoner. Inom offentlig sektor har landstingen högst andel köpta och leasade miljöbilar, följt av kommuner och därefter statliga myndigheter. Även bland företag och privatpersoner visar tabellen att det har skett en viss ökning av antal och andel miljöbilar . Miljökrav i oentlig upphandling 4.7.1Oentliga sektorns utsläppsminskningar till följd av miljöbilsinnehav har beräknat minskade utsläpp till följd av statens och hela den offentliga sektorns samlade miljöbilsinnehav för . Beräkningen baseras på inregistrerade miljöbilar i SCB:s fordonsregister och miljöbilarnas samlade körsträckor för åren 2008, 2009 och 2010.151 I beräkningen ingår alla miljöklassade bilar i offentlig sektor. Miljöbilarnas koldioxidutsläpp har beräknats genom att multiplicera inregistrerad körsträcka för varje miljöbil med varje miljöbils inregistrerade koldioxidvärde. Därefter har koldioxidutsläppen jämförts med om miljöbilarna i stället skulle ha varit motsvarande konventionella bilar. Differensen mellan miljöbilarnas aggregerade utsläpp och de antagna utsläppen om miljöbilarna i stället skulle ha varit konventionella bilar som körts med konventionellt bränsle, utgör den skattade minskningen av koldioxidutsläpp.152 Skattad minskning av koldioxidutsläpp omfattar endast utsläpp från bilkörning. Beräkningen av koldioxidutsläppen i den här studien inkluderar inte de utsläpp som kan uppkomma genom produktion av miljöbilar. Effekterna på miljön till följd av att det kan ske en långsiktig omställning av produktion och konsumtion har inte gått att fånga upp i ovanstående beräkningar och skattningar. Vidare fångar inte beräkningarna upp de miljöeffekter som följer av att miljöbilsköpen i offentlig sektor även ökar utbudet av miljöbilar på andrahandsmarknaden. Beräkningarna fångar inte heller upp samtliga leasade miljöbilar i staten. Samlat innebär detta att utsläppen till följd av statens och hela den offentliga sektorns miljöbilsinnehav sannolikt minskat något mer än vad beräkningarna visar. Beräkningen av samlade utsläpp från staten och den oentliga sektorns miljöbilsinnehav beräkningar visar att den samlade utsläppsminskningen till följd av statens miljöbilsinnehav kan skattas till . Det ger en årlig genomsnittlig utsläppsminskning på . Den samlade minskningen av koldioxidutsläpp för hela den offentliga sektorns (stat, kommuner och landsting) miljöbilsinnehav skattas till . Det ger en årlig genomsnittlig minskning på . 151Detta register innehåller bland annat uppgifter från Transportstyrelsens vägtrakregister. Körsträckorna är beräknade efter bland annat mätarställningar från . För en närmare beskrivning av studiens genomförande, se rapportens metodbilaga. 152Riksrevisionen har även beräknat minskade utsläpp till följd av statens och den oentliga sektorns miljöbilsköp de tre . I denna beräkning ingår endast de bilar som nyregistrerades under dessa respektive år. Miljökrav i oentlig upphandling Hela vägtrakens samlade utsläpp av koldioxid var totalt år 2009.153 Är hela utsläppsminskningen ett resultat av styrmedlet miljökrav i oentlig upphandling? Det nns era styrmedel på transportområdet som syftar till att minska koldioxidutsläppen. Andra styrmedel som kan ha betydelse är skattebefrielse för miljöbilar, reducerat förmånsvärde för miljöbilar samt energi- och koldioxidskatt och skattebefrielse för biodrivmedel. Det har inom ramen för denna granskning inte varit möjligt att undersöka hur andra styrmedel samverkar med styrmedlet miljökrav i offentlig upphandling. Reducerat förmånsvärde för miljöbilar har dock troligen inte så stor betydelse eftersom tjänstebilar inte är vanligt förekommande inom offentlig sektor. SKL Kommentus Inköpscentral anser att effekten av den femåriga skattebefrielsen troligen är marginell för offentlig sektor. Denna skattebefrielse har troligen större betydelse för privatpersoner. Enligt SKL Kommentus Inköpscentral följer ofta kommuner och landsting miljöbilsförordningen frivilligt.154 4.8Beräkningar och skattningar av transaktionskostnader och livscykelkostnader för miljöbilsköp har i granskningen skattat eventuella transaktionskostnader för upphandling av miljöbilar, det vill säga den tid och de resurser som krävs av upphandlande myndigheter och leverantörer för att ställa och följa upp miljökrav i upphandling av personbilar. Denna skattning bygger på intervjuer med upphandlare och ramavtalsansvariga inom kommun, landsting och statlig sektor samt en stor leverantör av miljöbilar till offentlig sektor. har också försökt skatta om statens upphandling av miljöbilar leder till högre eller lägre livscykelkostnader (LCC)155 jämfört med om staten endast skulle köpa konventionella bilar. En livscykelkostnadsanalys beaktar den totala kostnaden för en produkt under livscykeln. För miljöbilar tar en sådan analys alltså inte bara hänsyn till miljöbilens inköpspris utan också till drifts- och underhållskostnader samt inkomster såsom restvärde/återköpsvärde. Andra kostnader som kan vara viktiga i sammanhanget är till exempel eventuell fordonsskatt. Miljövänliga produkter kan vara lönsamma när hänsyn tas till kostnader och intäkter under 153http:///sv/Start/Statistik/Vaxthusgaser/Aktuell-utslappsstatistik/ Utslapp-fran-inrikes-transporter, . 154E-postmeddelande, SKL Kommentus Inköpscentral . 155LCC är en förkortning för Life Cycle Costs. Miljökrav i oentlig upphandling produktens hela livscykel. När dessa kostnader räknas in kan kostnaden bli en annan än när hänsyn enbart tas till inköpspriset. Det gäller bland annat produkter där åtgärder genomförts för att minska energiförbrukningen.156 Livscykelkostnader har uppmärksammas alltmer på senare tid.157 EU- parlamentet har , som svar på om modernisering av upphandlingsreglerna, framfört att hållbarhetsdimensionen ska stärkas i varje skede av upphandlingen och det ska vara möjligt att se till hela livscykelkostnaden.158 I nns lagkrav på att livscykelkostnader ska beaktas vid offentlig upphandling.159 4.8.1Transaktionskostnader för att ställa miljökrav på personbilar i stat, kommun och landsting När upphandlare i offentlig sektor ska ställa miljökrav kan administrativ mertid, eller så kallade transaktionskostnader, uppstå till följd av kravet. Dessa kostnader kan uppstå i planeringen av upphandlingen genom att det till exempel krävs en mera omfattande behovs- och marknadsanalys jämfört med om miljökravet inte skulle ha ställts. Miljökravet kan också leda till att det tar att utforma förfrågningsunderlaget. leda till att uppföljningen av upphandlingen kräver större resurser. Miljökravet på en vara eller tjänst kan också leda till större transaktionskostnader för leverantörerna i deras arbete med anbudsgivning.160 På fordonsområdet nns eråriga ramavtal både för statliga myndigheter och för kommuner och landsting. Samtliga statliga myndigheter är skyldiga att följa det statliga ramavtalet. Kommun och landsting kan välja om de vill upphandla eller avropa på ramavtal. Många kommuner och landsting avropar från det ramavtal som slutits av SKL Kommentus Inköpscentral.161 Några landsting upphandlar dock fordon själv, som till exempel . Det är också vanligt att er, både kommuner och landsting, går ihop i upphandlingar. Till exempel upphandlar kommun fordon både till den egna kommunen och till kranskommuner. Ett annat exempel är upphandling av fordon, där både och era av länets kommuner har gått ihop om upphandlingen.162 Till vilken nytta för miljön och plånboken?,TemaNord 2010:559 158Upphandling 24 () 159Miljø- og samfunnsansvar i oentlige anskaelser. 160Den totala transaktionskostnaden för samtliga upphandlingar uppskattas till enligt delbetänkandet På jakt efter den goda aären analys och erfarenhet av den oentliga upphandlingen (SOU 2011:73). 161Cirka av kommunernas personbilsinköp sker genom avrop på detta ramavtal. Intervju SKL Kommentus, . 162Upphandling 24, . Miljökrav i oentlig upphandling Transaktionskostnader för upphandlare och ramavtalsansvariga är marginella De transaktionskostnader som är förknippade med att ställa miljökrav på personbilar är marginella, enligt de upphandlare och ramavtalsansvariga för fordonsavtal som har intervjuat. Det är främst tre orsaker till att transaktionskostnaderna är låga. För det första nns det ramavtal eller ramavtalsliknande avtal för fordon för en stor del av offentlig sektor. De transaktionskostnader som eventuellt uppstår hamnar då främst på den ramavtalsslutande myndigheten eller organisationen. För statliga myndigheter som avropar nns ingen administrationskostnad för att avropa miljöbilar jämfört med att avropa konventionella bilar, enligt de statliga upphandlare som har intervjuat. Ramavtalsslutande myndigheter och organisationer pekar i sin tur på att miljökrav på fordon numera är så inarbetat på marknaden att arbetet med att ställa miljökrav är lätt och därför inte blir så mycket mera omfattande jämfört med om miljökravet inte skulle ha ställts. miljöbilsförordningen redan har färdigformulerade krav används dessa krav när förfrågningsunderlaget ska utformas. Miljöbilsförordningens krav är bindande endast för statliga myndigheter, men intervjuer med upphandlare visar att förordningen även används av upphandlare och ramavtalsansvariga inom kommuner och landsting. Om upphandlaren vill ställa mer långtgående krav än kravet i miljöbilsförordningen tar det dock att upphandla med miljökrav. Då behövs både en noggrannare marknadsanalys och uppföljning. Flera upphandlare framhåller även att uppföljningskostnaden av miljökravet är minimal eftersom bilens utsläppskrav provas och resultatet registreras redan när bilen registreras i . Små transaktionskostnader även för leverantörer Även för leverantören tycks transaktionskostnaderna i en offentlig upphandling av fordon vara små. har intervjuat en stor leverantör av miljöbilar till offentlig sektor. Leverantören framhåller att miljökravet i själva anbudsförfarandet inte leder till någon extra administrativ tidsåtgång.163 Däremot framhåller leverantören att det uppkommer några timmars merarbete när leverantören behöver komplettera ramavtalet med nya miljöbilsmodeller. 163 Intervju med leverantör, . Miljökrav i oentlig upphandling De samlade transaktionskostnaderna för miljöbilsköp är marginella De samlade transaktionskostnaderna för att ställa miljökrav i upphandling av fordon är enligt de bedömningar tagit del av, låga. De transaktionskostnader som redovisas ska dessutom ses mot bakgrund av att ramavtal och upphandlingar av fordon löper över era år. När kostnaderna fördelas på dessa år är transaktionskostnaden för den offentliga sektorns miljöbilsköp marginell. vill understryka att transaktionskostnaderna avser endast upphandling av miljöbilar. Flera av de upphandlare som intervjuat framhåller att transaktionskostnaderna kan bli betydligt högre i upphandlingar av produkter där det inte nns någon fast standard eller krav att luta sig mot och i upphandlingar som kräver mycket uppföljning. 4.9Livscykelkostnader till följd av statens miljöbilsköp har beräknat total livscykelkostnad för statens miljöbilsköp med hjälp av det verktyg för att beräkna livscykelkostnader som tillhandahåller.164 Livscykeln har satts till tre år165 och beräkningen av livscykelkostnader utgår från de mest köpta miljöklassade dieselbilarna och etanolbilarna166 (märke och bilmodell) i staten.167 Livscykelkostnaderna för de mest köpta miljöbilsmärkena har sedan jämförts med livscykelkostnaderna för närmast jämförbara konventionella bilar av samma märke i syfte att skatta vad kostnaden eller besparingen skulle varit om jämförbara konventionella bilar hade upphandlats i stället.168 165Enligt upphandlare med vana av fordonsupphandlingar, är det i oentlig sektor vanligt med en livscykel för personbilar. Därefter säljs fordonet på andrahandsmarknaden. 166Tillsammans utgjorde dessa miljöbilsgrupper av statens miljöbilar som nyregistrerades . 167Uppgifter om de mest köpta miljöbilarna har hämtats från SCB:s fordonsregister. Leasade bilar ingår ej i studien. Det har inte, med tillgängliga register, gått att helt säkert avgöra vilken som var den av staten vanligast köpta etanolbilsmodellen . Det vanligaste köpta bilmärket har två etanolmodeller i samma familj. Det har med tillgänglig information inte varit möjligt att avgöra vilken av dessa modeller som var vanligast eftersom det i ertalet fall endast funnits information om märket, men inte modell. I beräkningen har därför från detta märke valt den etanolbilsmodell som i underlaget oftast specicerats vad gäller modell. 168Uppgifter om jämförbar konventionell bil har fått från , KTH och återförsäljare samt fordonstillverkare. För en närmare beskrivning av metod och vilka datakällor som används för de olika indata som behövs för livscykelkostnadskalkylen, se rapportens metodbilaga. Miljökrav i oentlig upphandling Beräkningen av den totala livscykelkostnaden utgår från antagandet att redovisad livscykelkostnad för den vanligast köpta miljöklassade dieselbilen och den vanligaste köpta etanolbilen under respektive år är representativ för samtliga miljöklassade dieselbilar och etanolbilar som köptes under respektive år. Nedan redovisas livscykelkostnadskalkyler samt skattningar av total livscykelkostnad för statens köp av miljöklassade dieselbilar och etanolbilar . Bilmärken och bilmodeller har avidentierats i denna redovisning. I första kolumnen i livscykelkostnadskalkylen redovisas livscykelkostnaden för en miljödieselbil. I andra kolumnen redovisas livscykelskostnaden för jämförbar konventionell bil (bensindriven). I tredje kolumnen redovisas livscykelkostnaden för en etanolbil medan fjärde kolumnen redovisar livscykelkostnaden för en jämförbar konventionell bil (bensindriven). 4.9.1Livscykelkostnader till följd av statens köp av miljöbilar I gur 4.1 visas livscykelkostnaden för den mest köpta miljöklassade diesel- respektive etanolbilen samt livscykelkostnader för jämförbara konventionella bilar till respektive miljöbil. Livscykelkostnadsanalys för statens mest köpta miljöklassade dieselbil respektive etanolbil, samt jämförande livscykelkostnadsanalys för motsvarande konventionella bilar, . LIVSCYKELKOSTNADER (LCC) VID KÖP AV PERSONBILAR Inköpspris inkl. leveranskostnad per fordon Bränsleförbrukning blandad körning per fordon Årlig körsträcka per fordon DRIFTKOSTNAD PER STYCK NUVÄRDE kr/st,år kr/st,år UNDERHÅLLSKOSTNAD PER STYCK NUVÄRDE Skatter och övriga kostnader kr/st,år kr/st,år TOTAL ÖVRIG KOSTNAD PER STYCK NUVÄRDE TOTAL LCC PER STYCK Miljökrav i oentlig upphandling Beräkningen visar att den treåriga livscykelkostnaden för den vanligaste miljöklassade dieselbilen som köptes i staten är lägre än för den jämförbara konventionella bilen. Livscykelkostnaden för den vanligaste köpta etanolbilen är däremot högre än kostnaden för jämförbar konventionell bil. Det som påverkar livscykelkostnaden förutom inköpspriset, är framförallt bränsleförbrukningen. Som framgår av kalkylen är bränsleförbrukningen för den miljöklassade dieselbilen betydligt lägre än för etanolbilen. köpte staten totalt 353 miljöbilar, varav 50 miljöklassade dieselbilar och 266 etanolbilar. Dessa miljöbilstyper utgjorde av de köpta miljöbilarna. Total livscykelkostnad för miljöklassade dieselbilar köpta beräknas därmed till . total livscykelkostnad för jämförbara konventionella bilar beräknas till . I detta exempel skattas miljöbilsköpen alltså innebära en besparing för staten jämfört med om staten i stället skulle ha köpt konventionella bilar. Total livscykelkostnad för etanolbilar köpta beräknas till . Motsvarande total livscykelkostnad för jämförbara konventionella bilar beräknas till . Köp av etanolbilar skattas alltså medföra en viss extra livscykelkostnad för staten jämfört med om staten i stället skulle ha köpt konventionella bilar. Sammanlagt indikerar detta att inköpen av dessa två miljöbilsgrupper gav i ökad total livscykelkostnad169 jämfört med om staten i stället skulle ha köpt motsvarande konventionella bilar. I gur 4.2 nedan redovisas livscykelkostnaden för den vanligast köpta miljöklassade dieselbilen respektive etanolbilen i statlig sektor samt för jämförbara konventionella bilar. Beräkningar och utgångspunkter är desamma som för ovan. 169I denna skattning har den totala livscykelkostnaden för de konventionella bilarna subtraherats med den totala livscykelkostnaden för miljöbilarna. Miljökrav i oentlig upphandling Livscykelkostnadsanalys för statens mest köpta miljöklassade dieselbil respektive etanolbil, samt jämförande livscykelkostnadsanalys för motsvarande konventionella bilar, . LIVSCYKELKOSTNADER (LCC) VID KÖP AV PERSONBILAR Inköpspris inkl. leveranskostnad per fordon Bränsleförbrukning blandad körning per fordon Årlig körsträcka per fordon DRIFTKOSTNAD PER STYCK NUVÄRDE kr/st,år kr/st,år UNDERHÅLLSKOSTNAD PER STYCK NUVÄRDE Skatter och övriga kostnader kr/st,år kr/st,år TOTAL ÖVRIG KOSTNAD PER STYCK NUVÄRDE TOTAL LCC PER STYCK Livscykelkostnadsanalysen i gur 4.2 visar att livscykelkostnaden för den vanligast köpta miljöklassade dieselbilen är lägre än för en jämförbar konventionell bil. Livscykelkostnaden för den vanligast köpta etanolbilen är däremot högre än kostnaden för en jämförbar konventionell bil. köpte staten totalt 437 miljöbilar, varav 131 miljöklassade dieselbilar och 264 etanolbilar. Dessa miljöbilstyper utgjorde därmed av de köpta miljöbilarna. Skattningen av total livscykelkostnad indikerar att statens köp av miljöklassade dieselbilar och etanolbilar har inneburit en besparing på cirka i livscykelkostnad jämfört med om staten i stället skulle ha köpt jämförbara konventionella bilar.170 Sammanfattningsvis visar skattningar av totala livscykelkostnader för statens köp av miljöbilar att valet av miljöbilstyp och i vilka volymer biltypen köps in har stor betydelse för om det blir en kostnad eller en besparing att köpa miljöbilar. De etanolbilar som ingått 170Skattningen bygger på följande: Total livscykelkostnad för miljöklassade dieselbilar beräknas till . Motsvarande total livscykelkostnad för jämförbara konventionella bilar beräknas till . Total livscykelkostnad för etanolbilar beräknas till . Motsvarande total livscykelkostnad för jämförbara konventionella bilar beräknas till Miljökrav i oentlig upphandling i livscykelskostnadsberäkningar är dyrare än de miljöklassade dieselbilar som ingått i studien. Skattningarna visar också på vikten av att livscykelkostnadsanalyser genomförs vid upphandling. Inköpspriset är endast en del av den totala kostnaden. Även driftskostnader kan vara betydande över en livscykel. 4.10 Kostnaden för minskade koldioxidutsläpp har i tidigare granskningar inom ramen för granskningsstrategin Hållbar utveckling - Klimat, undersökt kostnaden för några andra styrmedel som ska bidra till minskade utsläpp av växthusgaser.171 I granskningen av statens köp av utsläppskrediter från andra länder framkom att kostnaden per utsläppskredit172 var cirka 85 kronor.173 I en granskning av skattebefrielsen för biodrivmedel framkom att de utsläppsreduktioner som användningen av biodrivmedel gett upphov till, innebär en kostnad för staten på per ton minskade utsläpp.174 I denna granskning jämfördes kostnaden för skattebefrielse för biodrivmedel med koldioxidskatten som uppgick till per ton/koldioxid. Det är inte möjligt att samlat beräkna vad styrmedlet miljökrav i offentlig upphandling kostar räknat som kronor per ton minskade koldioxidutsläpp. För att kunna göra sådana beräkningar behövs statistik och uppgifter om vad offentlig sektor upphandlar, vilka miljökrav som ställs och vilka effekter dessa har, något som saknas. har dock gjort ett räkneexempel på vad styrmedlet miljökrav i offentlig upphandling kan kosta per ton minskade koldioxidutsläpp för statens miljöbilsköp. Räkneexemplet tar utgångspunkt i de beräkningar och skattningar av kostnader som visas i avsnittet ovan. I räkneexemplet har vi utgått från att den årliga genomsnittliga merkostnaden eller besparingen för statens köp av miljöklassade diselbilar och etanolbilar är representativ för samtliga miljöbilar som köpts av staten under respektive år. Transaktionskostnader har inte ingått i skattningen eftersom dessa kostnader bedöms vara marginella. Beräkningen av minskat utsläpp bygger på antagandet att den årliga körsträckan för varje miljöbil är 1 800 mil.175 171Granskningsstrategins övergripande syfte är att undersöka om staten använder sina styrmedel så att utsläppen av växthusgaser minskar i enlighet med uppsatta mål och till rimliga kostnader. 172En utsläppskredit är lika med ett ton koldioxid. 173Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter. 174Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? 175Beräknad utsläppsminskning bygger på SCB:s fordonsdata och utgår från samma metod som använts för att beräkna utsläppsminskningar till följd av miljöbilsinnehav i oentlig sektor. I detta räkneexempel utgår beräkningen av minskade utsläpp från de miljöbilar som köptes under respektive år och dessa bilars körsträckor. För en närmare beskrivning av metod, se bilaga 1. Miljökrav i oentlig upphandling Den totala merkostnaden till följd av statens köp av miljöbilar skattas till . De minskade utsläppen till följd av dessa miljöbilsköp skattas till . Skattad kostnad blir därmed per ton minskade utsläpp. Den totala besparingen till följd av statens samlade köp av miljöbilar beräknas till . Under detta år skattas utsläppen minska med till följd av de miljöbilsköp som staten genomförde under just detta år. skattas statens miljöbilsköp ge en besparing på per ton minskade utsläpp. vill understryka att de räkneexempel som redovisas ovan bygger Q´ GMFSB BOUBHBOEFO PDI PTµLSB GBLUPSFS %F TLBUUOJOHBS TPN SFEPWJTBT TLB EµSG¤S UPMLBT NFE G¤STJLUJHIFU %FU CFI¤WT FO NFSB PNGBUUBOEF BOBMZT G¤S BUU TµLFSU LVOOB VUUBMB TJH PN LPTUOBEFO QFS UPO NJOTLBEF VUTMµQQ t Det nns få empiriska studier som belyser vilka effekter och kostnader styrmedlet i miljökrav i offentlig upphandling för med sig. En viktig orsak är bristen på grundläggande statistik för upphandlingsområdet i stort. t De studier som nns på området visar att styrmedlet kan vara trubbigt jämfört med ekonomiska styrmedel och att det går långsamt att uppnå effekter på miljön. Upphandlarna behöver specialkompetens för att kunna använda styrmedlet och omfattningen av upphandlingen är ofta för liten för att styrmedlet ska kunna användas som ett betydelsefullt styrmedel. Styrmedlet kan dock ha vissa fördelar. Det är exibelt, kan användas som komplement till andra styrmedel och bidra till att stimulera ny miljöteknik och nya marknader. Denna uppfattning stöds av resultaten från intervjuer med upphandlare, vilka pekar på att era produktområden numera är helt miljöanpassade. t beräkning av offentliga sektorns miljöbilsinnehav visar att den direkta miljöpåverkan mätt som minskade koldioxidutsläpp är relativt liten. För staten skattas den årliga genomsnittliga minskningen av utsläpp till koldioxid för åren 2008- 2010.