prop · GZ0373 · 2012-02-13 00:00:00 — I den lagen ges bl.a. förutsättningar för att besluta om ett kvalificerat skydd för vissa nya skyddsobjekt, exempelvis byggnader, andra anläggningar och områden samt militära fartyg och luftfartyg. Bestämmelserna i skyddslagen ger rättsliga förutsättningar för att kunna sätta upp fysiska hinder för tillträde, ge vissa befogenheter till bevakningspersonal och kunna bevaka de s.k. skyddsobjekten med hjälp av polis, militär eller annan särskilt utsedd personal. MSB har på uppdrag av regeringen tagit fram en nationell strategi för skydd av samhällsviktig verksamhet. Regeringen har gett i uppdrag åt att i samråd med , och genomföra en översyn av tillståndshavarnas och samhällets förmåga att skydda kärntekniska anläggningar och transporter av kärnämnen mot antagonistiska hot. har tagit fram en plan för hanteringen av allt radioaktivt avfall. En fråga som utreds är behovet av förbättrad kontroll över införsel av radioaktiva ämnen från länder utanför EU. Angrepp på produktionen av livsmedel kan skada människor eller djur indirekt eller direkt. Även ett attentat mot skogsproduktionen kan medföra liknande risker. Dricksvatten har en unik förmåga att sprida smitta och förgiftning. I synnerhet är dessa områden känsliga för angrepp med biologiska eller kemiska ämnen, vilkas angrepp kan orsaka stora ekonomiska förluster och mänskligt lidande. Nya biotekniska applikationer riskerar dessutom att medföra nya hotbilder. Vid Smittskyddsinstitutets säkerhetslaboratorier utförs diagnostik av vissa sällsynta smittämnen samt okända organismer och ämnen. Institutet har även laboratorieberedskap dygnet runt och kan bistå de nordiska och baltiska länderna med analyser av misstänkta högsmittsamma ämnen. Det finns också laboratorier som ingår i europeiska laboratorienätverk för övervakning och analys av misstänkt allvarlig smitta. Regeringen vidtar försiktighetsmått i syfte att förebygga och avhjälpa skadeverkningarna av sabotage eller annan skadegörelse som kan påverka livsmedelsförsörjning och för att hindra uppsåtlig förorening av dricksvatten. Regeringen avser komplettera kompetensen som finns hos de myndigheter som vanligtvis arbetar med krisberedskapsfrågor. Därför har förordningen för ändrats på så sätt att mot bakgrund av vetenskapliga rön ska identifiera och analysera risker för att forskningsresultat används i antagonistiskt syfte mot jordbruks- och livsmedelsproduktionen. Transportsektorn är ett annat skyddsvärt område. Transportstyrelsen är ansvarig myndighet för flera skyddsbestämmelser och stor vikt läggs på att kunna hantera konsekvenserna av ett terroristattentat eller annan händelse som kan orsaka allvarliga störningar i det svenska samhällets transportsektor. Skyddet av transporter på väg och järnväg bör stärkas genom effektivare tillsyn av transporter av farligt gods samt förbättrad kommunikation med näringslivet om de skyddsbestämmelser om transportskydd som är i kraft. Regeringen kan komma att överväga om transportskyddsbestämmelserna för farligt gods ska omfatta samtliga trafikslag. har initierat ett arbete om skydd för transporter i tätorter, t.ex. järnvägs- och tunnelbanestationer, där är svensk kontaktpunkt. Polisen arbetar för säkerhet i trafiken och särskilt yrkestrafiken inklusive transporter av farligt gods. Inom EU finns ett samverkansnätverk för polisära frågor om trafiksäkerhet benämnt TISPOL. Sjöfarten och hamnarna utgör en viktig del av transportsektorn. Här har ansvar för viktig infrastruktur. Regelbundna möten sker mellan polisen, och för att diskutera behov av förändrad lagstiftning och tillämpning av nuvarande regelverk för den miljön samt för att genomföra övningar m.m. Polisen deltar även i ett polisiärt samverkansnätverk för sjö- och hamnfrågor finansierat av EU. I det övergripande svenska s.k. initiativet hanteras frågor om terrorism riktad mot sjöfarten. Luftfarten behöver ett särskilt skydd på grund av dess utsatthet. Polisen deltar i regelbundna möten med Transportstyrelsen för att utveckla skyddet och diskutera behov av exempelvis regelförändringar. Polisen deltar även i det internationella samarbetet Airpol som är ett polisiärt samverkansnätverk för luftfartsskydd. Inom EU pågår arbeten med att stärka skyddet kring lufttransport av gods baserat på aktuella hot- och riskbedömningar för avreseort och destination m.m. Flera händelser och övningar har visat på behovet av effektivitet i upprätthållandet av säkerheten vid flygplatserna och ombord flygplan. Det finns utrymme för ytterligare ansträngningar från alla ansvariga aktörer för att tillgodose kravet på ett tillfredsställande skydd vid våra flygplatser. Inom EU har tidigare beslutats om ett direktiv för skydd av kritisk infrastruktur (European Programme for Critical Infrastructure Protection, EPCIP). Riskerna med terroristattentat är en viktig del i EPCIP även om direktivet omfattar alla typer av risker inklusive naturkatastrofer och olyckor. Tillsammans med andra myndigheter har MSB prövat pilotversionen av ett särskilt datastöd för information om varningar, vilket ingår i EPCIP och kallas för Critical Infrastructur Warning Inom EU har därtill påbörjats ett arbete Skr. 2011/12:73 med stresstester på säkerhetsområdet i vilket deltar. En stor del av arbetet med att säkerställa skydd och drift av samhällsviktiga anläggningar och funktioner utförs av privata aktörer. Det är viktigt att också de privata aktörerna tar sitt ansvar som ägare eller driftsansvariga för dessa samhällsviktiga funktioner eller anläggningar, t.ex. den infrastruktur som bär upp elförsörjning och telekommunikationer. Därför bör de involveras i samverkansarbetet på det sätt som ansvarig myndighet bedömer är lämpligt i varje enskilt fall. Kontroll över farliga ämnen och vapen Attentat med någon form av vapen som involverar CBRN-ämnen kan, även i primitivt utförande, åstadkomma stora skador. Risken för att terrorister ska komma över sådana vapen är låg, men konsekvenserna om så skulle ske kan bli omfattande på såväl det psykologiska som det fysiska planet. Attentaten i och de s.k. mjältbrandsbreven visar tydligt på sådana konsekvenser vid användande av CBRN-ämnen. har varit en av de drivande bakom . Handlingsplanen syftar bl.a. till att motverka att sådana ämnen används vid terroristattentat och förbättra konsekvenshanteringen vid en eventuell CBRN-händelse. har ett djupt engagemang med bred nationell förankring för att implementera handlingsplanen. MSB:s samordningsuppgift inom krisberedskapen innefattar även CBRN- och explosivämnesområdet där samverkan bl.a. sker inom samverkansområdet farliga ämnen. Samordningen innefattar vidare lägesredovisningar och ledning av samverkansgrupper. MSB har regeringens uppdrag att redovisa sammanställningar av vidtagna och planerade åtgärder på CBRN- och explosivämnesområdet på alla nivåer, inklusive de kopplade till internationella samarbeten och övningar. Regeringen har även gett och i uppdrag att se över samhällets förmåga att kontrollera radioaktiva ämnen vid gräns, som ska redovisas . Inom EU finns en s.k. hälsosäkerhetskommitté, . har presenterat ett förslag till rättsakt om allvarliga gränsöverskridande hot mot hälsan. Förslaget innebär att hälsosäkerhetskommitténs arbete breddas till att omfatta alla slags hot mot människors hälsa, utom radionukleära hot. I förslaget ställer kommissionen tydliga krav på medlemsstaterna att koordinera sina beredskapsplaner. På EU-nivå har det även tagits fram en handlingsplan för att förbättra säkerheten kring sprängämnen. Handlingsplanen har ett brottsförebyggande perspektiv, framförallt med fokus på hotet från terrorism. På nationell nivå leder MSB och polisen en arbetsgrupp för genomförande av handlingsplanen där berörda myndigheter ingår. har föreslagit en förordning om försäljning och användande av sprängämnesprekursorer. Syftet med förordningen är att begränsa allmänhetens tillgång till höga koncentrationer av vissa ämnen som kan missbrukas genom att användas till tillverkning av sprängämnen. Arbetet med att förhindra spridande av massförstörelsevapen bidrar till den övergripande kampen mot terrorism. Flera multilaterala samarbeten pågår på området, bl.a. genom det (, ), genom de konventioner som förbjuder biologiska, toxiska och kemiska vapen och genom ett flertal s.k. internationella exportkontrollregimer. deltar även i internationella initiativ som har tagits för att motverka vad som benämns som massförstörelsevapen-terrorism. Det inkluderar bl.a. implementering av 1540, åtgärder inom det s.k. G8 Globala partnerskapet mot spridande av massförstörelsevapen och det Globala initiativet för att bekämpa nukleär terrorism. Andra viktiga instrument är den internationella konventionen för bekämpande av nukleär terrorism som undertecknade och konventionen om fysiskt skydd av kärnämne som är part till . Den konventionen syftar bl.a. till att förhindra att nukleärt material faller i orätta händer. Frågan om tillträde till konventionen för bekämpande av nukleär terrorism bereds inom . deltar även i det s.k. Initiative (PSI) som initierades 2003 med syfte att förhindra att massförstörelsevapen eller komponenter till sådana transporteras till eller från obehöriga destinationer. En viktig del i genomförandet av åtgärderna på området handlar om att informera företag och forskningsinstitut som har avancerade kunskaper på området om vilka risker som finns. deltog som ett av 47 länder i det toppmöte (Summit) i som hölls kring frågan om nukleärt säkerhetsskydd, dvs. hur stater ska minimera risken för att terrorister får tillgång till känsligt kärnämne eller radioaktivt material med syfte att åstadkomma massförstörelse eller spridning av radioaktivitet. De deltagande staterna enades om ett antal åtgärder för att stärka skyddet av särskilt känsligt kärnämne för att förhindra att terrorister får tillgång till materialet. deltar aktivt i samarbetet och kommer att delta i det uppföljande toppmöte som äger rum i . På det nationella planet arbetar och samarbetar flera myndigheter med icke-spridningsfrågorna, utöver , bl.a. Försvarsmakten, , , , , och . Regeringen har stärkt kontrollen över vapenhanteringen i landet. har tillträtt FN:s vapenprotokoll. Protokollet syftar till att stärka samarbetet mellan staterna för att förebygga och bekämpa olaglig tillverkning av och handel med vapen. De lagändringar som krävdes för att skulle kunna tillträda protokollet trädde i kraft . I korthet innebär lagändringarna att skjutvapen, vapendelar och förpackningar med ammunition ska märkas vid tillverkningen. Även skjutvapen och vapendelar som varaktigt förs in till ska förses med märkning. gavs rätt att göra kontrollbesök och revisioner hos den som till eller från för in respektive ut vapen. beslutade regeringen att ge och i uppdrag att gemensamt kartlägga den illegala vapeninförselns omfattning och de tillvägagångssätt som används. uppdraget är att minska den illegala införseln av skjutvapen till . 2011/12:73 Uppdraget ska redovisas . beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till ändringar i vapenlagstiftningen. Förslagen i lagrådsremissen Vissa åtgärder mot illegala vapen innebär bland annat att reglerna om grovt vapenbrott förtydligas och att kraven på vapenhandlare skärps. Regeringen kommer att följa upp den nationella strategin mot terrorism. Myndigheterna förutsätts rapportera till regeringen om relevanta åtgärder och följa upp dessa åtgärder löpande i den sedvanliga återrapporteringen genom årsredovisningar, redovisningar av uppdrag, rapporter och på annat sätt. Även andra metoder för uppföljning och utvärdering kan tillämpas när så är lämpligt. Framgång bedöms mot de målsättningar som framgår av strategin. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden, , , , , , , Sabuni, Adelsohn , , , , , , Hatt, Ek, Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:73 Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism