prop · GZ03166 · 2012-06-27 00:00:00 — För att se hur frågor som rör skolframgång, skoltrivsel och föräldra- samarbete kan påverka elevernas bruk av ANDT har ett pågående uppdrag fram att utforma och erbjuda utbildnings- insatser med syftet att stödja skolornas undervisning om ANDT. Mål- gruppen för utbildningsinsatserna är rektorer och annan personal i grund- och gymnasieskolan. Tiden vid universitet och högskolor är en period när unga riskerar att utveckla skadliga alkoholvanor. har därför i uppdrag att fram utveckla och fortsätta det hälsofrämjande och före- byggande arbetet vad gäller ANDT på universitet och högskolor. Mål- sättningen är att alla lärosäten ska utveckla ett långsiktigt och strukturerat arbete. Fokus ska ligga på att förebygga riskkonsumtion av alkohol, eftersom alkoholkonsumtionen bland unga vuxna () är klart högre än i övriga åldersgrupper. 4.5.3Förebyggande insatser i arbetslivet Företagshälsovården och arbetsplatserna kan aktivt bidra till att risk- och missbruksproblem av olika slag upptäcks tidigt och att stödjande insatser kommer till stånd. Företagshälsovården och de olika partsorganisa- tionernas stödjande roll är central i detta arbete. pågår en dialog mellan berörda parter för att ta fram en plan för det fortsatta arbetet . 4.5.4Förebyggande insatser riktade mot äldre Alkoholrelaterade sjukdoms- och dödsfall i i åldersgruppen 65 , framför allt bland kvinnor, har blivit vanligare . Okunskap och fördomar i vårt samhälle kring äldre och alkohol kan också bidra till en underskattning av omfattningen av riskabel och skad- lig alkoholkonsumtion i denna grupp. På grund av förändringar i ämnes- omsättningen och kroppskompositionen innebär stigande ålder ökad känslighet för alkoholens skadeverkningar. Exempelvis blir funktions- förmågan hos äldre nedsatt vid en lägre alkoholkoncentration än hos yngre vuxna. De individuella skillnaderna är emellertid stora. äldre tar därutöver mediciner som interagerar med alkohol. läget att öka kunskapen om äldres alkoholkonsumtion varför regeringen . 2011/12:166 avser att ta fram en plan för det fortsatta arbetet avseende riskabel och skadlig alkoholkonsumtion bland äldre. Inom ramen för ANDT-strategin kommer en löpande uppföljning av utvecklingen av konsumtion, missbruk, medicinska och sociala skade- verkningar samt verksamhet och insatser att ske. En särskild projekt- grupp har lämnat en rapport med förslag på nationella indikatorer för att mäta effekterna av de samlade insatserna för att nå de långsiktiga målen i strategin. kommer projektgruppen också att lämna förslag på indikatorer för att mäta de prioriterade mål som ska uppnås under strate- giperioden, dvs. För respektive föreslagen indikator redovisas en utförlig definition, förslag på vem som ska ansvara för bevakning, redovisning och kvalitets- utveckling för respektive indikator samt kostnadsberäkning och utveck- lingsbehov. Syftet är att indikatorerna ska ingå i ett nationellt uppfölj- ningssystem och att samma indikatorer, så långt det är möjligt, ska användas på regional och lokal nivå med samma definitioner, analys- metoder, datahantering/bearbetning och bedömning av data. En särskild webbportal planeras för att återkoppla och sprida informa- tion och uppgifter som samlas in. 4.5.6Samarbete inom EU och internationellt är beroende av och påverkas i allt större utsträckning av om- världen. Det är därför nödvändigt att aktivt driva ANDT-politiska frågor både inom EU och i internationella forum. Det långsiktiga målet är att bidra till spridningen av en folkhälsobaserad och restriktiv syn på ANDT. På narkotikaområdet utgör FN:s konventioner grunden för arbetet med att upprätthålla kontrollen över produktionen av droger i världen. Den svenska politiken bygger på en balans mellan förebyggande insatser, vård till dem som drabbats av missbruket och insatser för att begränsa tillgången. Regeringen värnar om konventionerna genom ett aktivt svenskt deltagande i FN:s () och genom att lyfta fram vikten av respekt för mänskliga rättigheter och barnkonven- tionen, framför allt när det gäller bemötande och behandling av personer med missbruksproblem. Inom EU avser att aktivt medverka i arbetet med att ta fram en ny narkotikastrategi, som ska börja gälla 2013, förutsatt att den antas av . De frågor som särskilt kommer att driva är frågor om prevention och kopplingen mellan narkotika och alkohol. Även på alkoholområdet står arbetet med en framtida alkoholstrategi för att minska alkoholens skadeverkningar inom EU i fokus. ingår i den rådgivande grupp som tillsatts inom direktorat för hälso- och konsumentfrågor för att bidra till kommis- sionens utvärdering av EU:s nuvarande alkoholstrategi som löper ut har också en ledande roll i genomförandet av den globala Skr. 2011/12:166 alkoholstrategin. När det gäller tobak pågår ett arbete inom EU med att revidera ett direktiv om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror (direktiv /37/EG). förhoppning är att arbetet ska leda till en modernisering av den europeiska lagstiftningen för tobaksprodukter, ett förstärkt konsumentskydd och ett tydligare regelverk. hålls den femte partskonferensen om ramkonventionen om tobakskontroll i där bl.a. frågor om reglering av tobaksvarors innehåll, pris- och skatteåtgärder för att minska efterfrågan på tobak samt illegal handel och smuggling av tobaksprodukter ska hanteras. För att få genomslag i detta arbete krävs en aktiv samordning av EU:s medlems- länder. 4.6Skapa förutsättningar för fysisk aktivitet och bra matvanor Regeringens bedömning: Fysisk aktivitet och bra matvanor främjar hälsa och förebygger sjukdom. Eftersom många aktörer och sektorer har betydelse för dessa levnadsvanor bör åtgärder genomföras inom ett flertal politikområden. Skälen för regeringens bedömning: Hälsovinsterna av att regel- bundet ägna sig åt någon form av fysisk aktivitet är stora. Bra matvanor, i kombination med framför allt fysisk aktivitet, kan förebygga en rad hälsoproblem, t.ex. hjärt-kärlsjukdomar, typ 2-diabetes, stroke, sjuk- domar i rörelseorganen, vissa cancerformer och även psykisk ohälsa. Den snabba moderniseringen av samhället, med ökad bilism, medie- konsumtion och mekanisering av produktionen, påverkar förutsätt- ningarna för fysisk aktivitet i vardag och arbetsliv. Dessutom har utveck- lingen på livsmedelsområdet inneburit att tillgången till energirik mat har ökat. Detta innebär att det är en större utmaning än tidigare att leva på ett sätt som främjar hälsa och motverkar sjukdom. har beslutat om ett särskilt mål för fysisk aktivitet som innebär att samhället ska utformas så att det ger förutsättningar för en ökad fysisk aktivitet hos hela befolkningen. För såväl fysisk aktivitet som bra matvanor gäller att många aktörer och sektorer har betydelse för, och behöver medverka i, utvecklingsarbetet. Förutom det arbete som genom- förs för att främja fysisk aktivitet och bra matvanor inom ramen för nationell samverkan för hälsofrämjande (se avsnitt 4.2) och inom ramen för en hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande hälso- och sjukvård, (se avsnitt 4.3) genomför regeringen därför åtgärder inom flera andra områden. Åtgärder inom skolan främjar fysisk aktivitet och bra Det finns goda förutsättningar för att främja hälsa i skolan, bl.a. genom en samlad elevhälsa som ska arbeta hälsofrämjande och förebyggande, genom att ska sträva efter att erbjuda alla elever fysisk Skr. 2011/12:166 aktivitet inom ramen för hela skoldagen samt genom näringsriktiga I den nya skollagen (2010:800) fastslås att skolans måltider ska vara näringsriktiga. Genom denna bestämmelse skärps kraven på att skolans ansvar för att de måltider som serveras ska bidra till en god hälsa. Skolinspektionen har tillsynsansvar över skolförfattningarna och därmed även över de nya bestämmelserna i skollagen. I regeringens satsning på en förstärkt elevhälsa, för vilken 650 miljoner avsätts för perioden 20122015 (se avsnitt 4.7.2), ingår ett uppdrag till att i samverkan med stödja arbetet med näringsriktig skolmat och skolmåltidens utformning. I satsningen på elevhälsa ingår vidare ett uppdrag till att stödja utvecklingen av ämnet idrott och hälsa i de obligatoriska skolformerna, gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan. I detta sammanhang kan det vidare framhållas att det vid många skolor i landet tas initiativ för att utveckla ett hälsofrämjande arbete. Ett exempel på detta är som genom samverkan mellan skola, idrottsliv och forskning har satt fokus på den betydelse fysisk aktivitet har för att främja hälsa och lärande. 4.6.2Stöd till idrotten med fokus på barn och unga, breddidrott och hälsa Idrott, motion och annan fysisk aktivitet ger positiva hälsoeffekter i form av minskad risk för framtida sjukdomar och ökad upplevelse av fysiskt och psykiskt välmående. Redan låga aktivitetsnivåer ger positiva resultat. Sambandet mellan fysisk aktivitet och hälsa gäller för båda könen och Statens stöd till idrottsrörelsen ska bidra till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främja en god hälsa hos alla människor. Verksamhet som främjar integration, jämställdhet, god etik och ökat deltagande av kvinnor och män i alla åldrar samt motverkar dopning, våld och diskriminering ska stödjas vilket är betydelsefullt för arbetet med att motverka skillnader i hälsa mellan olika grupper i samhället. budgetpropositionen föreslås att idrotten får långsiktigt goda och stabila förutsättningar för att bedriva sin verksamhet. stödet till idrotten 2012 uppgår går till elitidrott. Den särskilda satsningen på barn och unga, Idrottslyftet, , ska ha en nära koppling till skolans arbete. För att nå fler barn och ungdomar, särskilt flickor samt barn med invandrarbakgrund, bör satsningen även stödja andra typer av motions- aktiviteter än idrott, t.ex. genom samverkan med friluftsorganisationer. Gymnastik- och , ), har haft i uppdrag att analysera och genomföra regelbunden och långsik- tig uppföljning av statens idrottsstöd samt utforma indikatorer som stöd för detta arbete. har därutöver analyserat i vilken omfattning idrottens organisation och verksamhet på alla nivåer medverkar till att uppfylla syftet med statsbidraget att människor med annan kulturell och etnisk bakgrund ska bli mer delaktiga i idrotten. ska genomföra en fördjupad analys av vad som kännetecknar en bra föreningsdriven idrottsverksamhet som får barn och ungdomar att vilja fortsätta idrotta. ska även göra en studie av hur olika idrottsmiljöer påverkar barns och ungdomars fysiska och psykiska utveckling. Särskild uppmärksamhet ska ägnas barn och ung- domar med funktionsnedsättningar. Uppdraget ska redovisas . 4.6.3Aktivt arbete för ett hälsofrämjande friluftsliv Friluftslivet bidrar till såväl fysisk aktivitet som upplevelser och åter- hämtning och är därmed av stor betydelse för människors hälsa och väl- befinnande. Friluftslivets positiva hälsoeffekter har stor betydelse för så- väl den enskilda människan som samhället i stort. Genom det utveck- lingsarbete som genomförs i enlighet med propositionen Framtidens friluftsliv (2009/10:238) stärks friluftslivets förutsättningar för att främja fysisk aktivitet och folkhälsa. När antog den nya friluftslivspolitiken beslutades att politi- ken skulle kompletteras med mätbara mål. har därför haft i uppdrag att efter samråd med berörda myndigheter och organisat- ioner ta fram förslag till sådana mål. Cirka 20 myndigheter och organisationer, bl.a. , har medverkat i uppdraget. Ett av de föreslagna friluftslivsmålen är att en ökande andel av befolkningen regelbundet är fysiskt aktiva i natur- och kulturlandskapet för ökad folkhälsa. För uppföljningsarbetet föreslås bl.a. samverkan mellan kommuner (t.ex. folkhälsosamordnare), landsting (t.ex. FaR-sam- ordnare) och den ideella sektorn för att få fler att bli eller förbli fysiskt aktiva genom friluftsliv. Vidare föreslås att barns naturkontakt och fysiska aktivitet bör öka genom ett rikt friluftsliv i skolan. Beredning av förslagen pågår i . Regeringen avser att återrapportera arbetet inom detta område till . I visionen Skogsriket med värden för världen lyfts skogens betydelse för hälsan fram. Friluftsliv och vistelser i skogen är, förutom nöjet, betydelsefulla för människors välbefinnande och hälsa. Dessutom kan vistelser i skogen bidra till rehabilitering efter sjukdom. Skogen i skolan, som är ett nationellt samverkansprogram mellan skolan och skogliga intressenter, bl.a. , spelar också en viktig roll. Inom ramen för Skogen i skolan erbjuds barn och ungdomar i grund- skolan vistelser och undervisning i de s.k. skolskogarna, där det teo- retiska lärandet flyttas ut från klassrummet och omsätts i praktiken. Svenskt Friluftsliv är en paraplyorganisation för 23 ideella frilufts- organisationer med sammanlagt över två miljoner medlemmar. Arbetet i Svenskt Friluftsliv drivs av ett ideellt engagemang utifrån en stor sak- kunskap inom området samt goda möjligheter att sprida information till alla organisationer. Som ett led i att stärka friluftsorganisationernas ställning har Svenskt Friluftsliv getts uppgiften att fördela statsbidrag till friluftsorganisationerna. har också anslaget till friluftslivet ökats och uppgår till . 4.6.4Samhällsplanering för en miljö som möjliggör fysisk aktivitet i vardagen En fysisk miljö som möjliggör hälsosamma val är viktig i arbetet med att främja hälsa och förebygga sjukdom. Trygga, säkra, attraktiva och till- gängliga gång- och cykelbanor, förskole- och skolgårdar och bostads- områden samt tillgänglighet till grönområden och tätortsnära friluftsliv möjliggör och stimulerar fysisk aktivitet i vardagen. har i uppdrag att ansvara för ett samverkansprojekt med uppgift att samordna och utveckla ett arbete kring samhällsplanering och bebyggelseutveckling för en miljö som möjliggör och stimulerar till fysisk aktivitet i vardagen, bl.a. avseende tillgänglighet till grönområden och tätortsnära friluftsområden samt säkra, trygga och attraktiva gång- och cykelbanor. En viktig del i uppdraget handlar om att aktivt sprida kunskap och goda exempel om hur planeringen av den fysiska miljön kan bidra till fysisk aktivitet och hälsosamma val. ska genomföra arbetet i samverkan med , länsstyrelserna, Kommuner och Landsting (SKL) och andra berörda aktörer. Uppdraget ska slutredovisas . Av framgår att barn, unga och äldre särskilt uppmärksammas i arbetet med detta uppdrag. Myndig- heten har i utvecklingsarbetet valt att särskilt sätta fokus på fyra sorters landskap fotgängarnas, cyklisternas respektive barnens landskap samt det tätortsnära landskapet. Kunskap och goda exempel på samhälls- planering som stimulerar fysisk aktivitet kommer att spridas genom bl.a. vägledning till kommuner. Syftet med arbetet är att planerare, arkitekter, politiker och andra verksamma inom samhällsplaneringen ska få ökad förståelse för och kunskap om vad som stimulerar fysisk aktivitet och hur detta kan hanteras i den fysiska planeringen. och fick i uppdrag att initiera, samordna och stödja kommunala försöksverksamheter som involverar barn och unga i samhällsplaneringen. Försöksverksamheterna pågår i , , , , och . Det gemensamma syftet för kommunernas arbete är att prova och utveckla metoder samt rutiner med olika inriktning för barns och ungas delaktig- het och medverkan. Uppdraget genomförs i samverkan med samt SKL och ska slutredovisas . Ett förslag till strategi för spridning av erfarenheterna samt fortsatt utvecklings- arbete inom kommunerna ska ingå i slutrapporten. Stöd har lämnats till med syfte att främja regionalt och lokalt arbete med fokus på fysisk aktivitet och samhällsplanering. En viktig del i utvecklingsarbetet består i att i samråd med andra berörda aktörer belysa och sprida kunskap om interventioner, arbetssätt och organisatoriska lösningar som främjar en utveckling av hälsofrämjande miljöer. Inom nätverket finns en temagrupp för fysisk aktivitet och bra matvanor som bl.a. verkar för att arbetet i kommunerna ska fokusera på tidiga insatser, vara tvärsektoriellt och långsiktigt. Delegationen för hållbara städer är en nationell arena för hållbar stads- utveckling där företrädare för bl.a. arkitekter, planerare, teknikkonsulter och exportfrämjare finns samlade. Delegationen tillsattes för perioden 20082010 för att kraftsamla för att på olika sätt stimulera hållbar stads- Delegationens uppdrag har förlängts till för Skr. 2011/12:166 att konsolidera och avsluta det arbete som inletts. Arbetet ska bl.a. fokusera på att stärka den sociala dimensionen i hållbar stadsutveckling, identifiera hinder för hållbar stadsutveckling och lämna förslag till åtgärder och lösningar. Hälsa är en av de aspekter som särskilt betonas i den sociala dimen- sionen. Arbetet bedrivs genom samverkan kring goda exempel i nätverk där myndigheter, intresseorganisationer och städer ingår samt inför planering och genomförande av konferenser och seminarier. Åtgärder som leder till ökat resande med cykel bidrar till att nå ett flertal samhällsmål att minska resandets miljöpåverkan, att minska trängseln och att främja folkhälsa. Regeringen har mot denna bakgrund vidtagit flera åtgärder som stödjer cykling som transportmedel. I septem- ber 2010 tillsattes Utredningen om översyn av regler ur ett cyklings- perspektiv (N 2010:08) för att se över de regler som påverkar förutsätt- ningarna för att cykla med syfte att göra det enklare och mer attraktivt att cykla samt att göra cyklingen säkrare. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Därutöver har regeringen bl.a. uppdragit åt och Transportstyrelsen att ta fram en strategi och handlingsplan för ökad och säker cykling. Av redovisningen från detta uppdrag, , framgår bl.a. vikten av att fokusera på att stärka cyklingens plats i samhällsplaneringen. 4.6.5Motion och annan friskvård på arbetsplatsen Arbetsplatsen kan utgöra en viktig arena för att stödja och möjliggöra hälsosamma val för individer, bl.a. med avseende på bra matvanor och fysisk aktivitet. Staten stöder det hälsofrämjande arbetet på arbetsplatsen genom att enklare motion och annan friskvård utgör en skattefri personalvårdsför- mån. I begreppet annan friskvård ingår bl.a. individuell kost- och motionsrådgivning under förutsättning att erbjudandet riktar sig till alla anställda och att förmånen är av mindre värde. Staten stöder också det hälsofrämjande arbetet på arbetsplatsen genom att förmån av fri företags- hälsovård är skattefri för den anställde och att kostnaderna är avdrags- gilla för arbetsgivaren. Hälsoundersökningar som ingår som en del av ett arbetsmiljöarbete och som är anpassade till de arbetsmiljörisker som de anställda utsätts för i sitt arbete utgör företagshälsovård. 4.6.6Samverkan mellan staten och livsmedelsbranschen för bra matvanor I strategi för arbetet mot övervikt och fetma utgör samverkan mellan staten och näringslivet en prioriterad aktivitet. Av strategin framhålls att partnerskap och nätverk, nationellt, regionalt och lokalt, är effektiva verktyg i det överviktsförebyggande arbetet. I enlighet med denna utgångspunkt genomfördes möten mellan företrädare för regeringen och företrädare för Livsmedels- företagen och Svensk Dagligvaruhandel på temat hur näringslivet kan bidra i arbetet för bra matvanor. Genom dessa möten kom de med- verkande aktörerna överens om att, utifrån sina respektive roller, aktivt medverka i arbetet för att nå uppsatta mål på området för bra matvanor och att gemensamt arbeta för att öka andelen nyckelhålsmärkta produkter samt konsumtionen av dessa. Denna samverkan kommer att vidareutvecklas inom ramen för det forum för nationell samverkan för hälsofrämjande som regeringen avser att inrätta (se avsnitt 4.2). Inom ramen för detta arbete kommer en för- djupad dialog att initieras med livsmedelsbranschen med målet att åstad- komma konkreta åtgärder för att främja och stödja hälsosamma val. Upp- märksamhet kommer att riktas mot områden som utbud, exponering och marknadsföring av hälsosamma produkter. Måltiden utgör en källa till glädje, gemenskap och hälsa. Den kan vara ett pedagogiskt verktyg i skolan och förskolan och bidra till att barn och unga blir kvalitetsmedvetna matgäster. För äldre och sjuka har maten en avgörande betydelse för välbefinnande och tillfrisknande. Den mat som serveras inom den offentliga sektorn är en viktig del inom visionen det nya matlandet. Målen inom offentlig mat, som är ett av fem fokusområden inom visionen det nya mat- landet, handlar om att maten som serveras inom den offentliga sektorn ska genomsyras av kvalitet och matglädje och serveras i en miljö som är tilltalande. Det räcker inte att maten är sund och säker, den måste också vara god. har, inom ramen för det nya mat- landet, fått i uppdrag att inrätta ett nationellt för mål- tiden i offentlig sektor. Syftet är att stödja och stimulera kommuner och landsting i deras arbete med att ta fram handlingsprogram för den offent- liga måltiden inom vård, skola och omsorg. I detta finns kunskap inom bl.a. sensorik, måltidskunskap och nutrition. Cen- trumet arbetar bl.a. med att skapa en samsyn och samverkan kring frågor inom måltidsområdet på olika nivåer inom offentlig sektor. har vidare, på uppdrag av regeringen, tagit fram råd om bra mat i äldreomsorgen riktade till olika personalgrupper. Råden lanserades tillsammans med det vetenskapliga underlag som ligger till grund för råden. har haft i uppdrag att i samverkan med Livsmedels- verket sammanställa och sprida exempel där landsting, kommuner eller privata utförare arbetat utifrån ett helhetstänkande när det gäller måltider och mathållning inom hälso- och sjukvården. I slut- rapport och måltider inom hälso- och sjukvården framhålls att en viktig del av uppdraget har varit att förmedla exempel från verksamheter inom hälso- och sjukvården som arbetar utifrån ett helhetstänkande med måltider och mathållning. och kommer att fortsätta samarbetet kring denna vik- tiga fråga. och Näring, som är ansluten till fack- förbundet , har vidare haft i uppdrag att utse någon eller några goda förebilder i form av sjukhus eller kliniker som arbetar med ett kvalitetssäkrat och patientcentrerat kost- och måltidsarbete samt sprida kunskapen om dessa förebilder till aktörer inom sjukhussektorn. 2011/12:166 ramen för detta uppdrag har måltidskvaliteten kartlagts vid nio svenska sjukhus med syfte att identifiera förbättringsområden och flaskhalsar samt lyfta fram och sprida goda exempel. Som ett led i detta fick två sjukhus och ett landsting under Kostdagarna 2012 ta emot Kost och Närings utmärkelse God Förebild. Kost och Näring framhåller i rapporten sjukhusmaten så höjs måltidskvalitén vid svenska sjuk- hus att utbildning och kommunikation mellan vård- avdelning och kök utgör de väsentligaste faktorerna för en positiv mål- tidsupplevelse för patienterna. nya för måltider inom vård, skola och omsorg kommer att fortsätta arbetet med måltidsfrågorna inom hälso- och sjukvården ur ett helhetsperspektiv. Centrumet kommer bl.a. att bjuda in till seminarier där mat på sjukhus blir en del av innehållet. Regeringen har inom ramen för det nya matlandet även av- satt projektmedel för kompetenshöjande insatser på området offentliga måltider. Dessa medel kan sökas hos av organisationer, föreningar och företag. 4.6.8Mobilisering genom projektet friskare För att nå resultat i folkhälsoarbetet behöver hälsoaspekten integreras som en självklar aspekt att ta hänsyn till inom alla de områden som har betydelse för vår hälsa. Med denna utgångspunkt samordnade en uppmärksamhetsvecka kring matvanor och fysisk aktivitet Ett friskare . Arbetet genom- fördes som ett samverkansprojekt i syftet att hos allmänheten främja bra matvanor och fysisk aktivitet och deltagande i hälsofrämjande aktiviteter. I arbetet har aktörer från flera olika områden deltagit: andra centrala statliga myndigheter, kommuner, landsting, frivilligsektorn och privata sektorn. Genom länskontakter skapas en stödjande struktur för medverkan på den lokala nivån med målet att de aktiviteter som genomförs långsiktigt ska främja hälsa genom bra matvanor och fysisk aktivitet.