prop · H00330 · 2012-10-11 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:30 Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen lämnar i propositionen sin syn på forsknings- och innovationspolitikens inriktning . Regeringen bedömer att ökade anslag för forskning och kunskapsintensiv innovation är viktiga instrument för att höja kvaliteten på svensk forskning. Forskning av hög kvalitet kan bättre bidra till medborgarnas välfärd, samhällets utveckling, näringslivets konkurrenskraft och en hållbar utveckling. I propositionen redovisar regeringen åtgärder som syftar till att forskningens kvalitet och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap ska öka. I propositionen föreslås att verksamhet som i högskolelagen (1992:1434) benämns konstnärligt utvecklingsarbete ska omfattas av konstnärlig forskning och utvecklingsarbete. Lagändringen föreslås träda i kraft . I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) föreslås att anslagen för forskning och utveckling höjs med 2013. Som en planeringsförutsättning bör anslagen öka med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. Förslagen är första steget i en fortsatt kraftfull satsning på svensk forskning, som sammantaget skulle innebära en successiv ökning fram med . I denna proposition redovisar regeringen sin bedömning av hur dessa medel bör fördelas närmare. Vidare föreslås i budgetpropositionen att anslagen till universitet och högskolor för forskning och forskarutbildning höjs med 2013. bör anslagen, inklusive riktade satsningar, vara högre än 2012. 2012/13:30 innefattar även satsningar på ett nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning (SciLifeLab), forskning om läkemedelsutveckling och konstnärlig forskning. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en satsning på till för stärkt kvalitet och effektivitet genom en satsning på internationell rekrytering av framstående forskare och stöd till yngre forskare. Som en planeringsförutsättning bör satsningen vara högre 2016 jämfört med . Vidare föreslås satsningar på forskning inom livsvetenskap i budgetpropositionen på sammantaget . Satsningen inkluderar riktade satsningar på forskning om infektioner och antibiotika, åldrande och hälsa, behandlingsforskning, kliniska studier, registerbaserad forskning, forskning om läkemedelsutveckling, ökade medel till SciLifeLab samt till ett och katalys. Som en planeringsförutsättning bör anslagen för forskning inom livsvetenskap vara högre 2016 än 2012. Vidare bör och för arbetsliv och socialvetenskap genomföra en satsning på vårdforskning. Utöver strategiska innovationsområden som ett arbetsinstrument, presenteras satsningar på forskning för näringsliv och samhälle inom skogsråvara och biomassa, gruv-, mineral- och stålforskning, hållbart samhällsbyggande, rymdforskning och energiforskning samt på forskning för evidensbaserad skola och förskola. Dessa satsningar föreslås i budgetpropositionen uppgå till . Som en planeringsförutsättning bör satsningen uppgå till 2016. Regeringen presenterar i denna proposition ett antal åtgärder för att öka nyttiggörandet av den kunskap som genereras i den offentligt finansierade forskningen. Dessa åtgärder syftar till att främja kvalitet och prestation i universitetens och högskolornas samverkan och nyttiggörande. Vidare behandlar regeringen tillkännagivanden som avgett i fråga om systemet för fördelning av anslaget för forskning och forskarutbildning (bet. 2011/12:UbU8, rskr. 2011/12:152) samt i fråga om skolforskning (bet. 2010/11:UbU12, rskr. 2010/11:237). Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) .............. Ärendet och dess beredning ........................................................... Mål för politiken.............................................................. Utgångspunkter för politiken........................................... Frihet, långsiktighet och större möjligheter till risktagande............................. Ökad strävan efter kvalitet.............................. Goda villkor för forskare ................................ Insatser för näringsliv och samhälle ............... Ökat nyttiggörande av forskningsbaserad 4.3Insatser för som framstående 5Kvalitet och omfattning av svensk forskning och forskningsbaserad innovation inklusive internationella Näringslivets forskning och utveckling........................... Näringslivets avsättningar för forskning Fördelning av företagens forskning och Offentligt finansierad forskning och utveckling.............. Statliga anslag för forskning och Övriga avsättningar för forskning och statliga anslag för forskning och Ackumulerat kapital vid universitet och Vetenskaplig produktion vid universitet Kvalitet mätt som antal citeringar ................................... Kvalitet på forskningen vid universitet Svensk forskning per ämnesområde ............... Andra länders ökande satsningar på forskning................ Patent som härrör från forskning vid universitet och högskolor ................................ Kvalitet, effektivitet och nyttiggörande av forskningsbaserad Ökade ...........anslag för forskning och forskarutbildning 6.2Fördelning av resurser för forskning och Fördelning av resurser efter kvalitet................ En utvecklad modell för resursfördelning ....... 6.2.4Framtida resursfördelningssystem som kan innefatta kollegial bedömning av forskningens kvalitet och relevans .................. 6.3Resursfördelning efter bedömning av kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande Rekrytering .............................................av toppforskare Internationell rekrytering av framstående Rekrytering av framstående yngre Stöd till de mest framstående forskarna 7.1Strategiska innovationsområden ett nytt instrument för att möta samhällsutmaningar ...................................... Strategisk forskning för näringsliv och samhälle............................ Forskning för näringsliv och samhälle ............................. Gruv - , - och stålforskning ................... Forskning om skogsråvaror och biomassa nya material och biobaserade produkter för en biobaserad samhällsekonomi ................ Forskning om hållbart samhällsbyggande ....... Forskning inom livsvetenskap för näringsliv och samhälle ................................... Utvecklingen inom livsvetenskaplig sektor...................... 9.2Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning (SciLifeLab) ..................................................................... Forskning för näringsliv och samhälle ............................. Infektion och antibiotika.................................. Åldrande och hälsa .......................................... processutveckling och katalys ........... Nationellt stöd för samordning av kliniska studier.......... 10 Riktade forskningssatsningar för näringsliv och samhälle............. Evidensbaserad skola och förskola.................................. Sammanställning och spridning av forskningsresultat för höjd kvalitet i skola Forskarskolor för lärare och förskollärare .... matematik, naturvetenskap och teknik.......... Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå .... Satsning på konstnärlig forskning ................ Samgående av tre konstnärliga högskolor 10.5Forskning och innovation för ett hållbart forskning och innovation.............................. Forskning inom internationell ekonomi......................... Behovsmotiverad forskning för ökad jämställdhet........ Forskning inom kultur- och kulturarvsområdet............. 11 Nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap.............................. Förnyelse av näringslivet i ............................... Förstärkning av industriforskningsinstituten ................. 11.3Högskolans roll för nyttiggörande av Universitets och högskolors strategiska arbete för samverkan och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap ...................... Test- och demonstrationsanläggningar ......... företagsfinansiering och rådgivning ............. Ramvillkor för innovation ............................................. Immaterialrätten och hantering av Skatteincitament för forskning och Avdragsrätt för gåvor till forskning............... 11.6EU:s statsstödsregler för forskning, utveckling och 11.8Ökad spridning av forskningsbaserad kunskap om arbetsliv, arbetsmiljö och företagshälsovård .................. 12 Forskningens infrastruktur ............................................................ Europeiska spallationskällan (ESS)................................ Finansiering av synkrotronen ............................ Nytt havsgående forskningsfartyg.................................. Infrastrukturer för registerbaserad forskning.................. 12.5Bättre tillgång till forskningsresultat och 13 Ökade medel till forskningsfinansierande myndigheter................ Kommitté för utvecklingsforskning vid Verket för innovationssystem......................................... Ytterligare satsningar inom Verket för 13.4Forskningsrådet för miljö, areella näringar och för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes ansvarsområde ........ för arbetsliv och socialvetenskap......... Ändrat namn för för arbetsliv och socialvetenskap ........................ Forskning om alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel................................. 13.7Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid 14 Doktoranders och studenters villkor ............................................. Doktoranders studiesociala villkor................................. 14.2Översyn av migrationsrättsliga regler för studenter och doktorander från tredjeland samt för deras 15 Europeiskt forskningssamarbete och internationella frågor.......... Svenskt deltagande i partnerskapsprogram och inrättandet av en nationell Strategi för internationellt samarbete inom Sammanfattning av slutbetänkandet Klinisk forskning Ett lyft för ...............................sjukvården (SOU 2009:43) Förteckning .........över remissinstanserna (SOU 2009:43) Sammanfattning av betänkandet Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter (SOU 2012:20)................................................................... Förteckning .........över remissinstanserna (SOU 2012:20) Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor ..................................................(SOU 2012:40) Förteckning .........över remissinstanserna (SOU 2012:40) Sammanfattning av delbetänkandet Registerdata för forskning ..................................................(SOU 2012:36) Förteckning .........över remissinstanserna (SOU 2012:36) Sammanfattning av betänkandet Svart på vitt om jämställdhet ..............................i akademin (SOU 2011:1) Förteckning ...........över remissinstanserna (SOU 2011:1) Sammanfattning av betänkandet Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet (SOU Förteckning .........över remissinstanserna (SOU 2009:59) Sammanfattning av remisspromemorian Förslag om begreppen konstnärligt utvecklingsarbete och konstnärlig ...........................forskning (U2012/3740/UH) Förteckning .....över remissinstanserna (U2012/3740/UH) Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) ..............enligt promemorian 2012/3740/UH Sammanfattning av remisspromemoria om förslag till åtgärder för att förbättra doktoranders studiesociala villkor vid universitet och högskolor som staten är huvudman för (U2012/2475/UH) ....................................... Förteckning över remissinstanserna (U2012/2475/UH) ..... Sammanfattning av utredarens förslag i rapporten Prestationsbaserad resurstilldelning för universitet och högskolor (U2011/7356/UH).............................................. Förteckning över remissinstanserna (U2011/7356/UH) ..... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Prop. Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). 2Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 och 4 §§, 2 kap. 6 § samt 3 kap. 1 § högskolelagen (1992:1434) ska ha följande lydelse. Staten ska som huvudman anordna högskolor för 1. utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet, och 2. forskning och konstnärligt utvecklingsarbete samt annat utvecklingsarbete. I högskolornas uppgift ska ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. 2. forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. I högskolornas uppgift ska det ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Vad som i fortsättningen sägs om forskning avser även konstnärlig forskning, om inte något annat anges särskilt. Verksamheten skall avpassas så att en hög kvalitet nås, såväl i att en hög kvalitet nås i utbildningen och forskningen. utnyttjas effektivt för att hålla en utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten. hög kvalitet i verksamheten. Kvalitetsarbetet är en gemensam angelägenhet för högskolornas personal och studenterna. 1Senaste lydelse 2009:45. 2Senaste lydelse 2000:260. Beslut ska fattas av personer med vetenskaplig eller konstnärlig kompetens, om besluten kräver en bedömning av 1. uppläggning, genomförande av eller kvalitet i utbildningen, eller 2. organisation av eller kvalitet i 2. organisation av eller kvalitet i Om den bedömning som avses i första stycket ska göras av en grupp av personer, ska majoriteten av personerna i gruppen ha vetenskaplig eller konstnärlig kompetens. Styrelsen får dock besluta att en sådan majoritet inte behövs om det finns särskilda skäl. I en lärares arbetsuppgifter får ingå att ha hand om utbildning, forskning eller konstnärligt utvecklingsarbete samt administrativt arbete. Till en lärares uppgifter hör också att följa utvecklingen inom det egna ämnesområdet och den samhällsutveckling i övrigt som har betydelse för lärarens arbete vid högskolan. I en lärares arbetsuppgifter får det ingå att ha hand om utbildning eller forskning samt administrativt arbete. Till en lärares uppgifter hör också att följa utvecklingen inom det egna ämnesområdet och den samhällsutveckling i övrigt som har betydelse för lärarens arbete vid högskolan. Denna lag träder i kraft . 3Senaste lydelse 2010:701. 4Senaste lydelse 1997:797. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen lämnar en särskild proposition om forskning och forskningsbaserad innovation en gång per mandatperiod. Denna proposition gäller regeringens politik inom dessa områden . Betänkanden som legat till grund för övervägandena i denna proposition är: Klinisk forskning Ett lyft för sjukvården (SOU 2009:43), Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter (SOU 2012:20), Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor (SOU 2012:40), Registerdata för forskning (SOU 2012:36), Svart på vitt om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1) samt Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet (SOU 2009:59). Sammanfattningar av betänkandena finns i bilagorna 1, 3, 5, 7, 9 och 11. Förteckningar över remissinstanserna finns i bilagorna 2, 4, 6, 8, 10 och 12. Sammanställningar av remissyttrandena finns tillgängliga i (U2009/3120/F, U2012/2148/F, U2012/2313/F, U2012/2725/F och U2010/527/UH) och i (Fi2009/4738/SKA/S1). Regeringen föreslår en ändring i högskolelagen (1992:1434). Ett förslag har lämnats i remisspromemorian Förslag om begreppen konstnärligt utvecklingsarbete och konstnärlig forskning (U2012/3740/UH). Promemorian har remissbehandlats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 13. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 14. En sammanställning av remissinstansernas yttranden finns tillgänglig i (U2012/3740/UH). Förslaget till lag om ändring i högskolelagen enligt remisspromemorian finns i sin helhet i bilaga 15. () har även utarbetat remisspromemorian Förslag till åtgärder för att förbättra doktoranders studiesociala villkor vid universitet och högskolor som staten är huvudman för (U2012/2475/UH). Promemorian har remissbehandlats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 16 och en förteckning över remissinstanserna i bilaga 17. Promemorian och en sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (U2012/2475/UH). Vidare har () gett i uppdrag åt en utredare att utvärdera forskningskvalitet som grund för tilldelning av resurser till universitet och högskolor (U2010/4151/). Uppdraget har redovisats i rapporten resurstilldelning för universitet och högskolor (U2011/7356/UH). En sammanfattning av utredarens förslag i rapporten finns i bilaga 18. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 19. En sammanställning av remissynpunkterna finns tillgänglig i (U2012/7356/UH). , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, för arbetsliv och socialvetenskap samt Verket för innovationssystem har efter regeringsuppdrag redovisat en strategi för forskning och forskningsbaserad innovation (U2011/6052/F). (U2012/2367/F), för arbetsliv och Prop. 2012/13:30 socialvetenskap (S2011/991/), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (M2011/1843/Ma) samt Verket för innovationssystem (N2011/4033/FIN) kommit in med särskilda strategier för sina respektive områden. har även kommit in med en skrivelse om en strategi för hur svensk forskningsinfrastruktur bör prioriteras (U2011/7328/F). Vidare har för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Verket för innovationssystem och kommit in med en skrivelse om förslag till en nationell forsknings- och innovationsstrategi för utveckling av en biobaserad samhällsekonomi (L2011/2399/ELT). Slutligen har kommit in med skrivelse om kartläggning och utvärdering av svensk vårdforskning (U2010/7048/F). för arbetsliv och socialvetenskap har kommit in med skrivelser om en samlad forskningsstrategi för politikområden inom hälso- och sjukvården (S2011/991/) och om forskning som rör funktionsnedsättning och funktionshinder (S2011/1516/FST). Universitet och högskolor samt flera myndigheter har bjudits in att redovisa sina strategier för forskning och forskningsbaserad innovation. Även forskningsstiftelser, akademier samt bransch- och intresseorganisationer har erbjudits att redovisa strategier för sina områden. Sammantaget har ett hundratal myndigheter, företag och organisationer kommit in med strategier för dessa områden (U2011/3156/F). Regeringens forskningsberedning har diskuterat propositionens inriktning och bidragit med synpunkter. har genom ett tillkännagivande uttalat att regeringen bör överväga om systemet för fördelning av anslaget för forskning och forskarutbildning är väl avvägt i relation till målet att varje universitet och högskola ska ha förutsättningar att fatta långsiktiga beslut om sin forskning och att värna om lärosätets integritet gentemot olika samarbetspartner (bet. 2011/12:UbU8, rskr. 2011/12:152). Genom de åtgärder som presenteras i denna proposition (se avsnitt 6) anser regeringen att tillkännagivande har tillgodosetts. Vidare har genom ett tillkännagivande uttalat att regeringen bör vidta åtgärder så att de forskningsinstitutioner som bedriver skolforskning får en förstärkt och förtydligad samverkansuppgift för att garantera att nya forskningsresultat verkligen vidareförmedlas till dem som är verksamma i skolan och att kunskaperna omsätts i praktiken (bet. 2010/11:UbU12, rskr. 2010/11:237). uttalade även att fler yrkesverksamma lärare bör ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med eget arbete. Genom de åtgärder som presenteras i denna proposition (se avsnitt 10) anser regeringen att tillkännagivande har tillgodosetts. 2012/13:30 4 Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. 4.2 Utgångspunkter för politiken baserar mer än de flesta andra länder sin ekonomi på en hög kunskapsnivå i samhället och näringslivet. Det är bl.a. därför som har kunnat utvecklas till ett av världens ledande välfärdsländer. Fortsatt forskning och utbildning på en internationellt konkurrenskraftig nivå liksom nyttiggörande av den svenska forskningen är därför av stor vikt för det svenska samhället och näringslivet. Det finns inget motsatsförhållande mellan att den fria forskningen behöver ha goda villkor och att forskningens resultat ska leda till nytta. Fri forskning av hög kvalitet skapar förutsättningar för framtidens innovationer och bidrar därmed till näringslivets produktivitet och konkurrenskraft, offentliga verksamheters effektivitet och till utvecklingen av nya varor och tjänster samt exportframgångar. av hög kvalitet bidrar också till att utveckla demokratiska, kulturella och bildningsmässiga värden i samhället. Den utgör grunden för kunskapssamhällen och för en högre utbildning av god kvalitet. för att stimulera innovation genom forskning i samverkan mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, företag, offentlig sektor och civilsamhället är av stor vikt för att forskning ska bidra till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. och utveckling i är omfattande och den vetenskapliga kvaliteten på svensk forskning är hög. Det är likväl oroväckande att det finns tecken på att tappat i kvalitet i förhållande till ett antal jämförbara länder (se avsnitt 5). Svensk forskning behöver kunna hävda sig tillräckligt bra internationellt sett när det gäller den allra främsta forskningen för att ges goda förutsättningar att konkurrera med kunskap och vara attraktivt för Därigenom kan intresset i det kunskaps- intensiva näringslivet att placera forskning och utveckling i öka, och därmed förbättras långsiktigt också förutsättningarna för innovationer och övrigt nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. upptäckt av penicillinet, Bantings och Bests upptäckt av insulin, transistorns utveckling, tolkningen av Rosettastenen, teori om hur elektronerna cirklar runt en kärna i fasta banor, upptäckter i fråga om signalsubstanser i nervsystemet som i sin tur ledde till läkemedel mot Parkinsons sjukdom är exempel på nydanande forskning där forskarna såg lösningar där ingen hade sett dem Det är banbrytande insatser som har omformat vår tillvaro och som varit av stor betydelse för samhälle och näringsliv. bör fortsatt bidra med sådana insatser. För att stärka svensk forsknings Prop. 2012/13:30 internationella konkurrenskraft har regeringen följande utgångspunkter för de bedömningar som görs i denna proposition. -Ökad strävan efter kvalitet genom långsiktighet och resursförstärkning som ger större möjligheter till risktagande, -ökat fokus på individer och goda villkor för forskare, -ökade insatser för forskning för samhällets och näringslivets behov, och -ökat nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. De insatser som presenteras i denna proposition när det gäller forskningskvalitet och innovation är en fortsättning på de satsningar på kvalitet som inleddes i samband med den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Dessa insatser är viktiga instrument för att uppnå regeringens mål för forsknings- och innovationspolitiken. Investeringar i forskning är investeringar . Att skapa goda möjligheter för innovation ger tillväxt. I enlighet med vad som beskrevs i den förra forsknings- och innovationspropositionen ökades anslagen till svensk forskning med 20092012. I denna proposition presenteras ytterligare ökningar på sammanlagt . Därmed kommer resurserna för forskning och utveckling samt innovation totalt att ha ökat med . Detta är den i särklass största resursökningen för svensk forskning och dess nyttiggörande som har skett under en så .