prop · H0031d35 · 2012-09-20 00:00:00 — Detta förutsätter dels att avdraget redovisas öppet, dels att den verksamhet som bedrivs av berörda företag ska vara av samhällsekonomiskt intresse. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar Ekonomiska föreningar får, enligt 39 kap. 22 § inkomstskattelagen, göra avdrag för rabatter, utdelningar m.m. trots att dessa inte är skatteplik- tiga hos mottagaren. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade bolag Enligt 42 kap. 15 a § inkomstskattelagen beskattas kapitalinkomster för delägare i onoterade bolag skattesatsen istället för , vilket är för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade aktier För den del av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar som understiger gränsbeloppet tas fr.o.m. endast 2/3 upp till beskattning enligt 57 kap. 20 och 21 §§ inkomstskattelagen. Den effektiva skatten på kapitalavkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Beskattning av aktieutdelning i form av aktier skjuts i det fall ett antal villkor är uppfyllda upp till dess att mottagaren säljer aktierna, se den s.k. lex Asea, 42 kap. 16 § inkomstskattelagen. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrättsföreningar Andelar i oäkta bostadsrättsföreningar omfattas av lättnadsreglerna till och med utgången av 2015. Lättnadsreglerna motsvarar de regler i 43 kap. inkomstskattelagen som gällde för utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag före . Lättnadsreglerna medför en skattelättnad. av statslåneräntan multiplicerat med ett speciellt definierat underlag (i princip omkostnadsbeloppet för bostadsrätten) undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet enligt 2 kap. 20 § socialavgiftslagen. Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Nedsatta socialavgifter för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare För egenföretagare som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (SFS 2006:1339), ska enbart ålderspensionsavgiften betalas (3 kap. 15 § socialavgiftslagen). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Inga socialavgifter för egenföretagare som är födda eller tidigare För egenföretagare som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet (SFS 2007:1250), ska inga socialavgifter betalas (övergångsbestämmelse 5 i SFS 2000:980). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Nedsatta socialavgifter för anställda som fyllt och är födda eller senare För anställda som har fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (SFS 2006:1339) ska enbart ålderspensionsavgiften betalas (2 kap. 27 § socialavgiftslagen). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Inga socialavgifter för anställda som är födda eller tidigare För anställda som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet (SFS 2007:1250), ska inga socialavgifter betalas (övergångsbestämmelse 5 i SFS 2000:980). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Av 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen följer att mervärdesskatten för transport i skidlift är nedsatt till . Transport i skidlift räknas som antingen idrottstjänst eller personbefordran. Transport i skidlift sker normalt med syfte att nyttja nedfarterna i skidanläggningen och därmed som utnyttjande av idrottsanläggning. I de fall den som köper en transport i skidlift inte utnyttjar nedfarterna i anläggningen, t.ex. då liftanläggningen är öppen , kan transportmomentet anses vara det dominerande, och transporten faller därför under kategorin personbefordran. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. ger en skattenivå som motsvarar energiskatten för uppvärmningsolja inom industrin. Beräkningen av skatteutgiften utgår från skattesatsen på diesel i miljöklass 1. har beslutat att höja energiskattebefrielsen till . Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin För industrin inom och utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 lagen om skatt på energi energiskattebefrielse för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocessen. utgörs av full energiskatt på bränsle. För restaurang- och cateringtjänster gäller nedsatt mervärdesskatt till enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen. Nedsättningen gäller för omsättning av restaurang- och cateringtjänster med undantag för den del som avser spritdrycker, vin och starköl. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen är skattesatsen för rumsuthyrning nedsatt till . Nedsättningen gäller rumsuthyrning inom ramen för hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Nedsatt energiskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi gäller energiskattebefrielse för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. Beskattningen följer den beskattning som gäller för uppvärmningsbränsle inom industrin. Det innebär att den procentuella nedsättningen av skatten på diesel Nedsatt energiskatt på el som används inom industrin I 11 kap. 3 § lagen om skatt på energi anges energiskattesatserna på el. El som används i tillverkningsprocesser inom industrisektorn beskattas med /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el. Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering inom industrin För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering gäller befrielse från energiskatten på el (11 kap. 9 § 67 lagen om skatt på energi). Detta innebär en ytterligare skattenedsättning från den tidigare nedsatta skattesatsen för el inom industrisektorn på /kWh. Den ytterligare skatteutgiften uppgår till /kWh. får inga nya industriföretag godkännas som deltagare i programmet. Nedsatt koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi gäller koldioxidskattebefrielse för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. utgörs av full koldioxidskattesats. beslutat att skattebefrielsen sänks till . Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter För industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 b lagen om skatt på energi koldioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocessen. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att koldioxidskattebefrielsen sänks till . Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom industrin 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas på industri- och elproduktionsenheter. Fastighetsskatten på industri- och elproduktionsenheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Enligt 9 kap. 9 § lagen om skatt på energi medges energiintensiva industriföretag nedsättning av koldioxidskatten, utöver den generella nedsättningen, om koldioxidskatten överstiger av de framställda produkternas försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att slopa den särskilda nedsättningsregeln . Skatteutgiften upphör därmed. Skattskyldiga med sjöinkomst under hela beskattningsåret har enligt 67 kap. 3 § inkomstskattelagen rätt till skattereduktion med om fartyget till övervägande del gått i fjärrfart och med om det gått i närfart. Om den skatteskyldige haft sjöinkomst under endast en del av året, ska reduktion medges för som sjöinkomst innehas. Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas för lokaler i hyreshus. Fastighetsskatten på lokaler är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Regeringen arbetar med att förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och företagande. Under utgiftsområde 24 Näringsliv sker det bl.a. genom generella insatser för att förenkla för företagen, kapitalförsörjning, främja enklare regler, information och rådgivning samt olika riktade åtgärder. Entreprenörskapsfrämjande insatser genomförs också i stor utsträckning inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. För resultat av dessa insatser, se avsnitt 2.5.1 under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Den statliga kapitalförsörjningen genom () och stiftelsen syftar till att tillsammans med och (se avsnitt 3.5.2) m.fl. bidra till en god kapitalför- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 sörjning för företag i alla delar av landet. Informations- och rådgivningsinsatserna sker bl.a. genom och . De riktade åtgärderna omfattar bl.a. kvinnors företagande, företagande inom kulturella och kreativa näringar, unga innovatörer, entreprenörskap inom vård och omsorg, entreprenörskap på högskolor och universitet samt arbete med turistfrågor och turiststatistik. Regeringen redovisar resultat av arbetet med att förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och företagande via insatser under utgiftsområde 24 Näringsliv då särskild information finns tillgänglig, t.ex. i form av uppföljningar och utvärderingar. För vissa insatser är det ännu för tidigt att redovisa några resultat. Regeringen avser att återkomma med redovisningar av resultat från dessa insatser. Fortsatt arbete med att förenkla för företagen Goda villkor för företagande är avgörande för ekonomisk tillväxt. En viktig del i ett förbättrat företagsklimat är arbetet med att förenkla för företagen att starta och driva verksamhet. För perioden 20112014 inriktas arbetet mot de fem områden som bedöms ge störst positiv effekt i företagens vardag. Dessa områden är sänkta kostnader, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på läns- och nivå, uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. Regeringens övergripande mål med förenklingsarbetet kommer även fortsättningsvis vara att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. För att nå framgång i det nationella förenklingsarbetet måste även förenklingsåtgärder vidtas på EU-nivå. Regeringen har därför verkat för en utveckling av förenklingsarbetet inom EU. Att regelverk är ändamålsenliga utifrån ett företagsperspektiv har varit en av de viktigare åtgärderna på EU-nivå för hantering av den ekonomiska krisen. Tillväxtanalys har haft regeringens uppdrag att utvärdera den svenska implementeringen av Small Business Act (SBA). SBA har antagits av EU:s medlemsstater och kommissionen och syftar till att främja utvecklingen av de små och medelstora företagen. Ut- värderingen visar att de principer och åtgärder som har bäring på arbetet med att förenkla för företag ligger i linje med regeringens arbete och att regeringen kommit långt i implementeringen av principerna. Regeringen kommer i en skrivelse till att redogöra för de åtgärder som har vidtagits med anledning av granskning av förenklingsarbetet för perioden 2010. Inriktningen på det fortsatta förenklingsarbetet ligger väl i linje med rekommendationerna i . Minskat och förenklat uppgiftslämnande Att företag måste lämna samma uppgifter till flera olika statliga myndigheter väcker irritation hos företagen. Det innebär även en kostnad för såväl företag som för myndigheter. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare med uppdrag att utreda hur uppgiftslämnandet kan minska och förenklas för företagen (dir. 2012:35). I uppdraget ingår att utreda de rättsliga och tekniska förutsättningarna för ett system där uppgifter som företagen lämnar kan användas av flera myndigheter och leda till ett informationsutbyte mellan myndigheterna. Utredningen ska lämna förslag på hur uppgifter från företag som lämnas till statliga myndigheter bara ska behöva lämnas en gång. Utredningen ska slutredovisas . Förenklade myndighetskontakter på läns- och nivå Regeringen gav i uppdrag att tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) genomföra insatser för att förenkla för företagen på nivå. Samtliga länsstyrelser fick motsvarande uppdrag att förenkla för företagen på länsnivå. i har uppdraget att samordna länsstyrelsernas arbete. Det är ett långsiktigt arbete med årliga delrapporteringar. Uppdragen ska slutredovisas . har som en följd av uppdraget inrättat ett s.k. förenklingsforum. Förenklingsforum möjliggör regelbundet utbyte mellan den nationella och lokala nivån avseende vilka effekterna blir för företagen vid tillämpning av lagstiftningen. Från det att uppdraget beslutades har även fortsatt att erbjuda kommunerna utbildningar i samarbete med SKL och analyserat SKL:s undersökning Insikt i syfte att lyfta fram goda exempel på åtgärder som kommunerna har genomfört för att förbättra företagsklimatet. i har i den första delrapporten redovisat ett 20-tal förenklingsförslag. Det stora flertalet av förslagen är sådana som länsstyrelserna styr över själva så som handläggningsgaranti, kvittens till företagare av alla inkommande ärenden och samordnad lantbrukskontroll och djurskyddstillsyn. Uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet Ett viktigt underlag i arbetet med att förenkla för företagen har varit och är fortsatt de förslag som kommer in till från näringslivet. Regeringen aviserade i budgetpropositionen sin avsikt att tillsätta en kommitté som ska vara inriktad på att hantera förenklingsförslag från näringsliv och regelgivare (prop. 2011/12:1, utg.omr. 24, s. 59). En utredare har fått i uppdrag att redovisa vilka av näringslivets förslag som lett till konkreta åtgärder1, kartlägga om det skett en implementering vid genomförande av direktiv på område som lett till kostnader för företagen och som inte följer av direktivet samt kartlägga lagstiftning som rör företagen träder i kraft. I den granskning som utfördes av inom ramen för det s.k. EU-15 projektet var en av rekommendationerna att skulle säkerställa att existerande lagstiftning sågs över2. Möjligheten att komma i kontakt med myndigheter för att påtala vad som är mindre bra i det regelsystem som företagen måste följa är en viktig del i ett gott företagsklimat. har mot bakgrund av detta tagit fram webbaserade förslagssidor där företag kan ställa frågor som rör det egna företaget. Frågorna slussas vidare till berörd myndighet för besvarande. Förslagssidorna är ett viktigt led i arbetet med att ge företagen återkoppling på förslag. har fått i uppdrag av regeringen att ytterligare utveckla och förbättra stödet. Konsekvensutredningar är en viktig del i arbetet med att få ett bättre beslutsunderlag så att nya eller ändrade regler är ändamålsenliga och enkla. 1Förslag inom område ingår inte i uppdraget. 2Better Regulation in Europe: . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 andelen av rådet tillstyrkta förslag har ökat från till på årsbasis. En mindre ökning har skett av andelen godkända konsekvensutredningar, från . Enligt är den vanligaste orsaken till bristfälliga konsekvensutredningar att förslagens ekonomiska konsekvenser inte är beskrivna i tillräcklig omfattning. Mot bakgrund av att kvaliteten på konsekvensutredningarna inte har förbättrats i önskvärd utsträckning beslutade regeringen om tilläggsdirektiv för (dir. 2011:71). Enligt tilläggsdirektivet ska utöka sin rådgivande roll och prioritera stödet till kommittéer i deras arbete med konsekvensutredningar. genomförde i samarbete med Kommittéservice i en utbildning för kommittéerna. Tilläggsdirektivet möjliggör även ökad transparens avseende vad en konsekvensutredning ska innehålla genom att ska upprätta en exempelsamling över hur konsekvenser kan beskrivas på ett bra sätt. Vidare kan regelgivare numera även få stöd av att granska konsekvensutredningar som upprättats på EU- nivå av . Rådet ska där lämna förslag på i vilken utsträckning en särskild svensk konsekvensutredning bör upprättas. Regeringen har även gett Statskontoret i uppdrag att bl.a. utvärdera rollfördelningen mellan , och Re- gelrådet i syfte att optimera och effektivisera arbetsprocesserna avseende konsekvensutredningar. ska svara för metodutveckling, rådgivning och utbildning avseende konsekvensutredningar gentemot myndigheter. höll fyra utbildningstillfällen avseende konsekvensutredningar och fyra utbildningstillfällen avseende föreskrifters utformning. I arbetet med att höja kvaliteten på konsekvensutredningarna har haft i uppdrag att utveckla nya verktyg. Regelräknaren har tagits fram av för att underlätta för regelgivarna att beräkna företagens administrativa kostnader i samband med konsekvensutredningar. Vidare har Tillväxtanalys haft i uppdrag att ta fram förslag på modeller för hur kostnader och intäkter kan analyseras och beskrivas i en konsekvensutredning. Detta för att kunna ge regelgivare bättre stöd i beräkningar av andra kostnader än de administrativa. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start och tillväxt i företag i hela landet. Insatser för att främja företags finansiering är därför en självklar del i regeringens arbete med att förbättra företagsklimatet. Marknadskompletterande finansiering via de statliga aktörerna ska bidra till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. Minskat behov av marknadskompletterande lån ska främja utvecklingen av små och medelstora företag. Målet för verksamhet är att fler livskraftiga företag startas och utvecklas och att fler företag ökar sin konkurrenskraft och tillväxt samt att fler innovativa idéer kommersialiseras framgångsrikt. fick 1 374 företag med hjälp av finansiering från . Nyutlåningen minskade något 2011 och uppgick till (2010). Antalet lån uppgick till 3 331. Al- mis utlåning har genererat ytterligare i lån från banker och andra finansiärer , vilket innebär att för varje krona som lånar ut får företagen låna ytterligare från banker eller andra kreditgivare. Den minskade utlåningen avspeglas även i att antalet företag som ägs eller leds av kvinnor som beviljas lån minskade något från 1 265 lån 2010 till 1 103 lån 2011. Andelen är dock oförändrad, dvs. av låntagarna är företag som ägs eller leds av kvinnor. Likaså minskade antalet lån till personer med utländsk bakgrund 2011 och uppgick till 727 (811 2010). till andelen ökade denna grupp något och utgjorde 2011 (2010). genomför på uppdrag av en uppföljning av tillväxteffekter i . I undersökningen 2011 mättes effekter i företag som blev kunder 2007. Undersökningen visar att växer mer än företag i en jämförbar kontrollgrupp. Omsättningen i dessa företag har ökat . I en jämförbar kontrollgrupp var omsättningsökningen . har haft en bättre sysselsättningsökning, jämfört med kontrollgruppens . Såväl omsättningssom sysselsättningsökningarna är dock lägre än vid förra årets uppföljning, vilket kan förklaras med att denna mätning avser en period som präglats av kraftiga konjunktursvängningar. Statens avkastningskrav på , att över tiden hålla lånefonden nominellt intakt, har uppnåtts. Ökad efterfrågan på regionalt riskkapital Antalet investeringar inom ramen för verksamheten vid ökade jämfört med föregående år. Totalt har beslut fattats om investeringar om jämfört med föregående år. Tillsammans med externa investeringspartners har totalt tillförts regionerna i form av riskkapital. Industrifondens verksamhet riktar sig till finansiering av små och medelstora företag i uppstart och tillväxtfas. Industrifonden tillhandahåller kapital, kompetens och nätverk. Under /12 uppgick investeringarna till 419 (376) . Av detta avsåg 184 (208) investeringar i 12 (12) för Industrifonden nya bolag och 235 (168) tilläggsinvesteringar i tidigare engagemang. Verksamhetsårets resulterade i ett resultat på minus 158 (plus 737) . Föregående verksamhetsår genomfördes stiftelsens största exit, vilket ledde till ett särskilt bra resultat . Det bokförda värdet av fondens engagemang i form av ägande i företag uppgick vid verksamhetsårets slut till 1 495 (1 406) fördelat på 92 (89) bolag. På balansdagen uppgick eget kapital till 3 612 (3 770) . Den statliga stiftelsen verkar för tillväxt i de fem nordligaste länens näringsliv. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån till små och medelstora företag. Norrlandsfonden kan också ta initiativ till och, i begränsad omfattning, finansiera insatser för att utveckla förutsättningarna för näringslivet i dessa län. Fonden har ett eget kapital på . Norrlandsfonden lånade ut till 116 företag. Denna utlåning beräknas, enligt Norrlandsfonden, ha skapat förutsättningar för investeringar på i de fem nordligaste länen, främst för små och medelstora företag. Norrlandsfondens lånestock har vuxit och bestod av 382 kunder, med ett total-engagemang om . Enligt Norrlandsfondens egen uppföljning av verksamheten hade kundföretagen ökat sin omsättning med till totalt . Un- der ökade antalet anställda i dessa företag med till totalt cirka 8 300 anställda. Norrlandsfondens utlåning fördelade sig på de fem norrlandslänen enligt följande: , , , och . som bedriver finansieringsverksamhet och riktar sig till företag verksamma i norra inland, har inlett den operativa verksamheten. tillsattes en ny styrelse och den operativa ledningen. Verksamhetsåret resulterade i en vinst på . Intäkterna hänförs från avkastning på bolagets kapitalförvaltning. Under inledningen av 2012 har bolaget genomfört de första investeringarna. På balansdagen uppgick eget kapital till . Grundläggande service i form av information och vägledning är av stor vikt för nya och etablerade företag. Staten har ett ansvar för att tillhandahålla lättillgänglig information och service avseende de regler och villkor som gäller för företagande. För många små och medelstora företag kan tillgången till rådgivning och nätverk m.m. vara av stor betydelse för utvecklingen i företaget. Den rådgivning som staten tillhandahåller bör utgå från företagens efterfrågan, vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv samt ta hänsyn till regionala förutsättningar. genomför informationsinsatser för att förenkla processen att starta och driva företag. Myndigheten samverkar med flera andra myndigheter om utveckling av informations- och vägledningstjänster till blivande och nya företagare. Informations- och vägledningsinsatserna bedrivs bl.a. i form av starta företag-da- gar, informationstjänsten Startlinjen och webbportalen . har utvecklats gemensamt av , och . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 der 2011 har portalen haft drygt en miljon unika besökare, vilket är en fördubbling jämfört med . Av dessa är män och kvinnor.