prop · H00325 · 2012-10-15 00:00:00 — Regeringen föreslår i denna proposition ekonomiska ramar på till drift och underhåll av vägar och järnvägar samt till utveckling av transportsystemet. Den detaljerade planeringen av hur ramarna ska disponeras sker i den kommande åtgärdsplaneringen. En grundläggande utgångspunkt för åtgärdsplaneringen är att kommande nationell plan och länsplaner i större utsträckning än ska bidra till att de transportpolitiska målen nås. De förslag till utökade ramar och inriktning av åtgärdsplaneringen som presenteras i denna proposition bedöms bidra till att de transportpolitiska målen nås i större utsträckning än . Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Propositionens förslag om betydligt ökade resurser till infrastrukturåtgärder skapar bättre förutsättningar att möta det övergripande målet. Åtgärder som möjliggörs bedöms bidra till ökad nytta för transportsektorns kunder, dvs. medborgare och näringsliv i hela landet. Fler medborgare bör enklare och snabbare kunna nå både sitt arbete och andra aktiviteter som näringslivet ges nya möjligheter att utveckla mer klimatvänliga och effektiva transportkedjor. En viktig utgångspunkt för propositionens förslag liksom för den fortsatta planeringen av förvaltningen och den fortsatta utvecklingen av transportsystemet är den så kallade fyrstegsprincipen som innebär att möjliga åtgärder i transportsystemet ska prövas stegvis (se avsnitt 3.1 och 8). Regeringen anser att detta bidrar till att säkerställa inriktningen om en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. 11.1.2 Ett funktionsmål om tillgänglighet Funktionsmålet om tillgänglighet innebär att transportsystemets utform- ning, funktion och användning ska bidra till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utveck- lingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. 2012/13:25 digt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. funktionsmålet om tillgänglighet finns följande preciseringar. Medborgarnas resor förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. Kvaliteten för näringslivets transporter förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. Tillgängligheten förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. Arbetsformerna, genomförandet och resultaten av transportpolitiken medverkar till ett jämställt samhälle. Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. Barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer ökar. Förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykling I den kommande åtgärdsplaneringen ska funktionsmålet och dessa preciseringar beaktas. Arbetsformerna för infrastrukturplaneringen ska möjliggöra att såväl kvinnor och män kan delta. Regeringen bedömer att det genom de satsningar som föreslås finns goda förutsättningar att bidra till ökade möjligheter att nå funktionsmålet. Preciseringarna bör även fortsättningsvis följas upp . 11.1.3Ett hänsynsmål om trafiksäkerhet, miljö och hälsa Hänsynsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt samt bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. För hänsynsmålet finns följande preciseringar. Antalet omkomna inom vägtransportområdet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . Antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken minskar fortlöpande och antalet allvarligt skadade halveras . Antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet minskar fortlöpande. Antalet omkomna och skadade inom luftfartsområdet minskar fortlöpande. Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Transportsektorn bidrar till att det övergripande generationsmålet för miljö och övriga miljökvalitetsmål nås samt till ökad hälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska mål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för möjligheterna att nå uppsatta Prop. 2012/13:25 mål. I den kommande åtgärdsplaneringen ska hänsynsmålet och dessa preciseringar beaktas. Regeringen bedömer att det genom de satsningar som föreslås finns goda förutsättningar att bidra till ökade möjligheter att nå hänsynsmålet. Preciseringarna bör även fortsättningsvis följas upp . 11.2Åtgärdsplaneringens konsekvenser ska beskrivas I syfte att höja kvaliteten i det kommande arbetet med åtgärdsplaneringen har regeringen uppdragit åt att kvalitetssäkra den nu gällande nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021 (dnr N2012/2939/TE). Med kvalitetssäkring avses att uppdatera kostnadskalkyler, samhällsekonomiska kalkyler samt effektbedömningar och trafikprognoser. Uppdraget ska redovisas till och kommer att utgöra ett underlag för kommande åtgärdsplanering. I anslutning till att denna proposition överlämnas till avser regeringen att ge i uppdrag att inleda förberedelser för åtgärdsplaneringen för perioden 20142025. ska i dessa förberedelser preliminärt utgå från de ekonomiska ramar som regeringen föreslår i propositionen. Vidare kommer i direktiven att anges att konsekvensbeskrivningar ska göras av de förslag som tas fram i åtgärdsplaneringen. Bestämmelserna i 6 kap. ska tillämpas i syfte att integrera miljöaspekter i den kommande planen så att en hållbar utveckling främjas. Efter att propositionen behandlats av avser regeringen att uppdra åt att föreslå vilka åtgärder som bör ingå i den nationella planen för perioden 201425. Regeringen avser att i en skrivelse till redovisa en effektbedömning av förslagen i kommande åtgärdsplanering för perioden 20142025. 11.3 Förändringar i förhållande till tidigare planeringsomgångar Det nya ekonomiska planeringssystemet som tillämpas kräver inledningsvis vissa extra resurser, främst hos Trafik- Liksom tidigare kommer regeringen att fastställa en långsiktig nationell plan ungefär . Som komplement till detta beslut kommer regeringen fatta beslut om åtgärders genomförande. kommer lämna årliga förslag till regeringen om genom- förande av infrastrukturåtgärder . Modellen för den strategiska och ekonomiska planeringen som i och med denna planeringsomgång implementeras bedöms få till följd att planeringsprocessen stramas upp, flexibiliteten ökar och att möjlig- heterna till uppföljning förbättras. Regeringen menar att den utvecklade Prop. 2012/13:25 och förbättrade planeringsprocessen blir mer kontinuerlig och förutsebar för samtliga aktörer och därigenom kan effektiviseras över tiden för att bättre svara mot den årliga statliga budgetprocessen. Detta sammantaget bör få positiva effekter för alla inblandade aktörer, Det finns behov av att löpande kvalitetssäkra de nationella och regionala underlagen i åtgärdsplaneringsprocessen för att säkerställa att gemensamma modeller och metoder används på ett likartat sätt. Kvalitetssäkringen ska också bidra till att bedömningar i planeringen grundas på gemensamma underlag och att effektbeskrivningar och utformning av planer harmoniseras. Som framgår i avsnitt 11.2 har regeringen uppdragit åt att göra en kvalitetssäkring av den nu gällande nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet. ska genomföra kvalitetssäkringsprocessen i samråd med berörda regionala företrädare samt myndigheter och lokala företrädare. Det är också av stor vikt med god kvalitet i samhällsekonomiska analyser och prognoser över framtida trafikutveckling. har ansvar för att utveckla och förvalta metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet och för att ta fram och tillhandahålla aktuella trafikprognoser enligt förordningen (2010:185) med instruktion för . 11.5Konsekvenser för regionförbund och län Länen kommer att erbjudas möjlighet att inleda processen med att upprätta förslag till nya trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur som inleder sin åtgärdsplanering på nationell nivå. De preliminära ekonomiska ramarna för länen för perioden 20222025 och andra förutsättningar för länens planering avser regeringen bereda och återkomma om . Länen kommer att lämna förslag till nya trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur till . Regeringen ska därefter bereda förslagen och fatta beslut om definitiva ekonomiska ramar för länen. Länen fastställer därefter länsplanerna . 11.6Konsekvenser för tillväxt och sysselsättning Väl fungerande infrastruktur och transportsystem har betydelse för tillväxt och konkurrenskraft i hela landet. Robust infrastruktur och tillförlitliga transporter ska bidra till att skapa tillväxt, livskvalitet och välfärd. långsiktiga konkurrenskraft förstärks genom att transportinfrastrukturen ger goda förutsättningar för effektivare transporter, förbättrad leveranssäkerhet och en utvidgad arbetsmarknad. Sysselsättningseffekter bedöms främst erhållas genom att väl fungerande transporter och resmöjligheter upprätthålls och ytterligare förbättras. Genom att åtgärdsplaneringen utgår från de brister som finns i dagens transportsystem och behoven hos resenärer, transportköpare och i övriga samhället skapas underlag för en väl avvägd prioritering av åtgärder. Transportsystemets behov av kapacitetshöjande åtgärder förslag på lösningar och utblick mot Titel: Transportsystemets behov av kapacitetshöjande åtgärder förslag på lösningar och utblick mot . Sammanfattning huvudrapport : 2012:101 Utgivningsdatum: Utgivare: Kontaktpersoner: och : Tryck: Distributör: Transportsystemets behov av kapacitetshöjande åtgärder förslag på lösningar och utblick mot Det finns kapacitetsbrister i transportsystemet men också potentialer. De största bristerna finns inom järnvägen, men brister finns även inom väg, främst i storstadsområdena. Bristande bärighet finns både i väg- och järnvägsnätet i delar av landet. Potentialer finns inom sjöfarten för godstrafiken men också buss och cykel för persontrafik. Det förväntas att såväl godssom persontransporterna kommer att öka kraftigt . Att enbart bygga nytt kommer inte att vara ekonomiskt hållbart eller lösa våra kapacitetsproblem. Det finns potential att lösa delar av problemen genom samverkan mellan alla trafikslag, och det finns stora möjligheter att effektivisera i vårt transportsystem. Fyrstegsprincipen är en grundläggande utgångspunkt. Den innebär att man i första hand överväger åtgärder som kan påverka behovet av transporter och valet av transportsätt, i andra hand åtgärder som effektiviserar användningen av infrastruktur och fordon, i tredje hand begränsade ombyggnadsåtgärder och i fjärde hand nyinvesteringar och större ombyggnadsåtgärder. Den största och snabbaste möjligheten att öka kapaciteten finns i vårt befintliga system. Systemet behöver användas på ett smartare, effektivare och mer hållbart sätt. Dessutom behöver systemet främja effektiva övergångar mellan trafikslagen. Drift och underhåll, trimningsåtgärder och styrmedel är åtgärder som säkerställer att transportsystemet är robust och maximerar kapaciteten. Men styrmedlen måste utformas så att trafikslagen används effektivt och att de ger konkurrensneutralitet. Vi föreslår prioriterade paketlösningar för att möta behoven där bristerna är som störst, i storstadsregionerna och på starkt trafikerade vägar och järnvägar. För , och har paket av åtgärder tagits fram inom drift, underhåll, reinvesteringar, effektiviseringar av befintligt system samt investeringar. Potentialen att öka kapaciteten och minska trängseln ligger i kollektivtrafik och i cykel- och gångtrafik, vilket också bidrar till våra miljömål. Även för utveckling av övrig persontrafik finns förslag på paketlösningar. För godstrafiken prioriteras åtgärder inom ett strategiskt nät med utpekade vägar, järnvägar, hamnar, flygplatser och kombiterminaler. Klimatmålen för transportsektorn kan nås med hjälp av bland annat teknikutveckling, styrmedel och fysisk planering mot ett mer transportsnålt samhälle, men det krävs även investeringar, främst i järnväg. Att transportsystemet fungerar och är robust och hållbart är en förutsättning för att det ska utvecklas. Åtgärder inom drift, underhåll och reinvesteringar och trimning tillsammans med styrmedel och samhällsplanering för effektivare användning har därför högst prioritet. Utredare och ställföreträdandande generaldirektör Utgångspunkter och förutsättningar för uppdraget...................................................................................................................... En utredning med fokus på kapacitet och effektivitet...................................................................................................... Vi följer fyrstegsprincipen.................................................................................................................................................................................................. Prognoser över person- och godstrafikens utveckling..................................................................................................... De svenska och europeiska klimatmålen............................................................................................................................................ Brister i transportsystemet till 2025.................................................................................................................................................................... De största bristerna för alla fyra trafikslagen till 2025 fördelat per region............................ Brister kopplat till TEN-T-revideringen network............................................................................................ Möjliga åtgärder utan stora investeringar.................................................................................................................................................. överväganden och rekommendationer med utblick mot 2050.............................. Hög trafikökning innebär problem.................................................................................................................................................................. Tillräckliga resurser för att vårda transportsystemet.................................................................................................... Användningen av transportsystemet kan effektiviseras........................................................................................... Ökade godstransporter kräver ökad effektivitet..................................................................................................................... Stora krav på transportsystemet i storstadsregionerna............................................................................................ Långväga persontransporter för att hålla samman ................................................................................ Regionalt resande utanför storstäderna ska också utvecklas......................................................................... Klimatmålen och kraven på transportsystemet....................................................................................................................... Höghastighetsbanor samt förbindelse HelsingborgHelsingör............................................................................ Fast förbindelse HelsingborgHelsingör............................................................................................................................................... Sambandet mellan brister, rekommendationer och åtgärder................................................................................. förslag på utvecklingspaket till 2025.................................................................................................................... Åtgärdsförslagen till 2025 fördelade per region..................................................................................................................... Finansiering av föreslagna utökade åtgärder 20122021...................................................................................... Förslag till finansieringsformer i ett långsiktigt perspektiv.................................................................................. Kostnader för åtgärdsförslag 20222025.......................................................................................................................................... Kostnader för åtgärdsförslag 20262050.......................................................................................................................................... Finansiering av föreslagna åtgärder 20222050.................................................................................................................... Uppfattade reflektioner under hearingar och remiss............................................................................................................. Utgångspunkter och förutsättningar för uppdraget En utredning med fokus på kapacitet och effektivitet fick regeringens uppdrag att utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet för perioden 20122021 och att föreslå åtgärder. Uppdraget omfattade också en analys av utvecklingen av transportbehovet , samt en analys av höghastighetsbanor. Resultatet för perioden 20122021 redovisades till regeringen . Uppdraget kompletterades med syftet att få en helhetsbild för alla trafikslagen. Kompletteringen innebar att även skulle analysera vilka effektiviserings- och kapacitetshöjande åtgärder som kan genomföras på det statliga vägnätet samt inom sjöfart och luftfart. Grunden för detta är den nationella planen för transportsystemet. Uppdraget utvidgades även till perioden 20222025. har även i uppdrag ett se över behovet av och förutsättningar för en ny fast förbindelse mellan och . Den internationella utvecklingen av infrastruktur och transporter är ett viktigt underlag för överväganden om kapacitet och effektivitet i . Det gäller särskilt utvecklingen av infrastrukturen i våra grannländer. har därför gjort en internationell utblick för att lära av andra europeiska länders erfarenheter. De utredningsarbeten som pågår i de nordiska länderna har beaktats särskilt. I enlighet med regeringens beslut har utredningen fokuserat på åtgärder och inriktningar som bidrar till effektivare användning av transportsystemet bidrar till ett robustare transportsystem i sin helhet främjar effektiva övergångar mellan trafikslagen bidrar till ett hållbart transportsystem. Det innebär att vi inte har kartlagt behov av åtgärder för att nå andra mål inom transportpolitiken utöver det som planerats i den nuvarande nationella planen för transportsystemet 20102021. Det gäller till exempel åtgärder för att förbättra trafiksäkerhet, bullernivåer eller tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning eller åtgärder för att hantera barriäreffekter eller effekter av klimatförändringar. Utredningen har heller inte kartlagt behoven av forskning och innovation inom transportområdet men de långsiktiga utmaningar och potentialer som har identifierats i utredningen pekar tydligt på att ett sådant behov finns. Inriktningen är att de åtgärder som föreslås ska genomföras på ett sådant sätt att de bidrar till att de transportpolitiska målen uppnås. Utredningens resultat kommer att vara ett av underlagen till den kommande infrastrukturpropositionen från regeringen, som i sin tur ska ligga till grund för en revidering av den nationella transportplanen. förslag är således inte en ny plan. Regeringen har i sitt uppdrag till särskilt lyft fram att fyrstegsprincipen ska tillämpas i utredningen. Fyrstegsprincipen innebär att möjliga förbättringar i transportsystemet ska prövas stegvis: Steg 1 Tänk om Åtgärder som kan påverka behovet av transporter och valet av transportsätt Åtgärder som effektiviserar användningen av befintlig infrastruktur och fordon Steg 3 Bygg om Steg 4 Bygg nytt Nyinvesteringar och större ombyggnadsåtgärder En grundförutsättning för transportsystemets utveckling bör vara samhällsplanering, styrmedel, drift och underhåll, reinvestering och trimning av transportsystemet. På toppen kan sedan läggas investeringsåtgärder som utökar kapaciteten i transportsystemet. Detta stämmer väl överens med fyrstegsprincipen. överväganden och rekommendationer utgår från denna principiella inriktning. Utredning, projektering och genomförande av Investering i ökad kapacitet genom att för att förbättra användningen av kapaciteten för utbyte av infrastrukturanläggningarnas delar så att önskvärd kapacitet kan upprätthållas för att göra befintlig kapacitet tillgänglig med bibehållen leveranskvalitet Styråtgärder för att påverka trafikeringen och förbättra kapacitetsutnyttjandet. Samspel transporter, samhällsplanering och markanvändning. Prognoser över person- och godstrafikens utveckling har tagit fram prognoser för trafikutvecklingen och 2050. Prognoserna ska i första hand ses som en indikation på vilken utveckling som kan förväntas om inga åtgärder utöver nuvarande planer genomförs. Prognoserna utgår därmed också från att inga nya politiska beslut tas om åtgärder för att till exempel dämpa eller styra efterfrågan med hänsyn till miljö- eller tillgänglighetsmål. Både person- och godstrafiken har ökat stadigt under . Trafikens utveckling och förutsättningar skiljer sig dock åt mellan trafikslagen och mellan olika delar av landet. Personbilstrafikens kraftiga tillväxt visas nedan i en bild av utvecklingen . Biltrafiken växte som stora delar av järnvägsnätet lades ner. Först förbättrades både väg- och järnvägssystemen i parallellt, när de första nya järnvägsetapperna började bli klara. Efter det har även järnvägstrafiken ökat kraftigt. Diagram 1: Persontransportarbete per trafikslag, exklusive gång, cykel och moped. Källa: Trafikanalys. En relativt stor del av godstransporterna i sker på järnväg, jämfört med andra länder i . Även sjöfarten har en relativt stor marknadsandel, vilket till stor del beror på att mycket är utrikes gods som är hänvisat till att transporteras sjöburet under någon del av resan. Många tunga transporter, bland annat malm, transporteras på järnväg och sjö, samt att transporter på järnväg och sjö går längre sträckor, vilket är en naturlig följd av geografiska karaktär. Godstransportarbete per trafikslag. (Flygtrafik redovisas inte eftersom den bara står för en liten andel av godstransporterna räknat i ton.) Källa: Trafikanalys. Stora trafikökningar att vänta Prognoserna baseras på indata från väletablerade källor. Befolkningsprognoserna har hämtats från SCB 2008 och antagandet om oljeprisets utveckling baseras på uppgifter från IEA (). Socioekonomiska förutsättningarna, såsom inkomstutveckling, har hämtats från (LU) 2008. Befolkningsmängd 2005 och 2050 per län. Ett viktigt antagande i prognosunderlaget är att huvuddelen av befolkningsökningen i sker i storstadsområdena och att befolkningen i övriga län ändras förhållandevis lite. beräknas befolkningen enligt prognoserna totalt öka med cirka 1 337 000. Med de förutsättningar som antagits visar prognoserna en hög tillväxt av både person- och godstransporterna inom alla trafikslag. Det totala persontransportarbetet skulle enligt prognoserna öka , varav bilresandet ökar och resandet med spårtrafik . Det motsvarar en ökning totalt, och något snabbare ökningstakt för bil och spårtrafik (1,). Spårtrafiken påverkas av den begränsade kapaciteten då inga nya kapacitetshöjande investeringar tillkommer i prognosen utöver nuvarande plan.