prop · GZ03131 · 2012-03-29 00:00:00 — När det gäller artiklarna 4, 5, 6, 7, 8, 14, 15 och16 ska de tillämpa dessa bestämmelser på byggnader som utnyttjas av offentliga myndigheter senast och på andra byggnader senast . De kan skjuta upp tillämpningen av artikel 12.1 och 12.2 för enstaka byggnadsenheter som hyrs ut, fram till . Detta ska dock inte att resultera i att färre certifikat utfärdas än vad som skulle ha varit fallet enligt till lämpningen av nuvarande direktiv /91/EG i den berörda medlemsstaten. När en medlemsstat antar bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvis ning när de offentliggörs. De ska även innehålla en uppgift om att hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till direktiv /91/EG ska anses som hänvisningar till det här direktivet. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras och om hur uppgiften ska formuleras ska varje medlemsstat själv utfärda. L 153/28 Europeiska unionens officiella tidning Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Direktiv /91/EG, i dess lydelse enligt den förordning som anges i bilaga IV del A, ska upphöra att gälla , dock utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter när det gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av det direktiv som anges i bilaga IV del B. Hänvisningar till direktiv /91/EG ska anses som hänvis ningar till det här direktivet och ska läsas i enlighet med jäm förelsetabellen i bilaga V. Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Europeiska unionens officiella tidning L 153/29 Gemensam allmän ram för beräkning av byggnaders energiprestanda (som det hänvisas till i artikel 3) 1.En energiprestanda ska bestämmas på grundval av den beräknade eller faktiska energi som förbrukas för att uppfylla olika behov som är knutna till normalt bruk av byggnaden och ska avspegla energibehoven för uppvärmning och kylning (energi som behövs för att undvika alltför kraftig uppvärmning) för att bibehålla de temperaturförhål landen som byggnaden är avsedd för och hushållens behov av varmvatten. 2.En energiprestanda ska uttryckas klart och tydligt och ska inkludera en energiprestandaindikator och en numerisk indikator för primärenergianvändning, grundad på primärenergifaktorer per energibärare, som kan bygga på nationella eller regionala viktade årsmedelvärden eller ett särskilt värde för lokal produktion. Metoden för beräkning av byggnaders energiprestanda bör ta hänsyn till europeiska standarder och ska vara förenlig med den tillämpliga unionslagstiftningen, inklusive direktiv /28/EG. 3.Metoden ska fastställas med beaktande av åtminstone följande faktorer: a)Följande faktiska termiska egenskaper hos byggnaden inbegripet dess mellanväggar: i)Termisk kapacitet. ii)Isolering. iii)Passiv uppvärmning. iv)Kylelement. v)Köldbryggor. b)Värmeanläggningar och varmvattenförsörjning, inbegripet deras isoleringsegenskaper. c)Luftkonditioneringsanläggningar. d)Naturlig och mekanisk ventilation, vilket kan inbegripa lufttäthet. e)Inbyggda belysningsinstallationer (huvudsakligen i den sektor som inte är avsedd för bostadsändamål). f)Utformning, placering och orientering av byggnaden, inklusive utomhusklimat. g)Passiva solvärmesystem och solskydd. h)Förhållanden avseende inomhusklimatet, inklusive planerat inomhusklimat. i)Internlaster. 4.Positiv påverkan av följande aspekter ska tas med i beräkningen i tillämpliga fall: a)Lokal solexponering, aktiva solvärmesystem och andra värme- eller elsystem som baseras på energi från förnybara energikällor. b)El från kraftvärme. c)Fjärr-/närvärmesystem och fjärr-/närkylsystem. d)Naturligt ljus. L 153/30 Europeiska unionens officiella tidning 5.I syfte att användas i beräkningen bör byggnader delas in i följande kategorier: a)Enfamiljshus av olika typer. b)Flerfamiljshus. c)Kontor. d)Utbildningsanstalter. e)Sjukhus. f)Hotell och restauranger. g)Idrottsanläggningar. h)Byggnader för parti- och detaljhandel. i)Andra typer av energianvändande byggnader. Europeiska unionens officiella tidning L 153/31 Oberoende kontrollsystem för energicertifikat och inspektionsrapporter 1.De behöriga myndigheterna, eller de organ till vilka de behöriga myndigheterna har delegerat ansvaret för genom förandet av det oberoende kontrollsystemet, ska göra ett slumpvis urval av åtminstone en statistiskt signifikant procentandel av alla energicertifikat som utfärdas och kontrollera certifikaten. Kontrollen ska grundas på de alternativ som anges nedan eller på likvärdiga åtgärder: a)Validitetskontroll av indata som använts för utfärdandet av energicertifikatet för byggnaden, och de resultat som anges i certifikatet. b)Kontroll av indata och kontroll av resultaten i energicertifikatet, inbegripet de rekommendationer som ges. c)Fullständig kontroll av indata som används för utfärdandet av energicertifikatet för byggnaden, fullständig kontroll av de resultat som anges i certifikatet, inbegripet de rekommendationer som ges, och besök på plats i byggnaden, om möjligt, för att kontrollera överensstämmelsen mellan specifikationer som anges i energicertifikatet och den certifierade byggnaden. 2.De behöriga myndigheterna, eller de organ till vilka de behöriga myndigheterna har delegerat ansvaret för genom förandet av det oberoende kontrollsystemet, ska göra ett slumpvis urval av åtminstone en statistiskt signifikant procentandel av alla inspektionsrapporter som utfärdas och kontrollera dessa. L 153/32 Europeiska unionens officiella tidning för jämförbara metoder för fastställande av kostnadsoptimala nivåer för krav på byggnaders och byggnadselements energiprestanda Ramen för jämförbara metoder ska möjliggöra för medlemsstater att bestämma energiprestanda för byggnader och byggnadselement, och ekonomiska aspekter av åtgärder i samband med energiprestanda samt att koppla samman dessa för att kunna finna den kostnadsoptimala nivån. Ramen för jämförbara metoder ska åtföljas av riktlinjer som visar hur denna ram ska tillämpas för beräkning av kost nadsoptimala prestandanivåer. Ramen för jämförbara metoder ska möjliggöra beaktande av användningsmönster, utomhusklimat, investeringskostnader, byggnadskategori, underhålls- och driftskostnader (inklusive energikostnader och besparingar), eventuella intäkter från producerad energi och eventuella bortskaffningskostnader. Den bör utgå från tillämpliga europeiska standarder som gäller för detta direktiv. Kommissionen ska även tillhandahålla riktlinjer som åtföljer ramen för jämförbara metoder; dessa riktlinjer kommer att möjliggöra för medlemsstaterna att vidta åtgärderna i förteckningen nedan, information om energiprisets beräknade utveckling på lång sikt. För medlemsstaternas tillämpning av ramen för jämförbara metoder ska allmänna villkor i form av parametrar fastställas på medlemsstatsnivå. Ramen för jämförbara metoder ska kräva av medlemsstaterna att de definierar referensbyggnader som kännetecknas av och som är representativa när det gäller deras funktionalitet och geografiska belägenhet, inklusive inomhus- och utomhusklimat. Bland referensbyggnaderna ska det finnas såväl bostadshus som andra byggnader, såväl nya som befintliga, fastställa energieffektivitetsåtgärder som ska utvärderas för referensbyggnaderna. Det kan röra sig om åtgärder för enskilda byggnader i deras helhet, för enskilda byggnadselement, eller för en kombination av byggnadselement, bedöma referensbyggnadernas slutliga och primära energibehov och referensbyggnader där de definierade energief fektivitetsåtgärderna tillämpas, beräkna kostnaderna (dvs. avkastningsvärdet) av energieffektivitetsåtgärderna (som avses i den andra strecksatsen) under den förväntade ekonomiska livscykeln tillämpade på referensbyggnaderna (som anges i den första strecksatsen) genom tillämpning av principerna för ramen för jämförbara metoder. Genom att beräkna energieffektivitetskostnaderna under den förväntade ekonomiska livscykeln kan medlemsstaterna bedöma kostnadseffektiviteten med minimikrav avseende energiprestanda på olika nivåer. Det blir härigenom möjligt att bestämma kostnadsoptimala nivåer för krav på energiprestanda. Europeiska unionens officiella tidning L 153/33 Upphävt direktiv och efterföljande ändringar (som det hänvisas till i artikel 29) och rådets direktiv /91/EG (EGT L 1, , s. 65) och rådets förordning (EG) Endast punkt 9.9 i bilagan nr 1137/2008 (EUT L 311, 21.11.2008, s. 1) Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning (som det hänvisas till i artikel 29) 2002/91/EG endast vad gäller artiklarna 7, 8 och 9 L 153/34 Europeiska unionens officiella tidning Direktiv /91/EG Artikel 2.2 och 2.3 Artikel 2.4 och bilaga I Artikel 2.5, 2.6, 2.7, 2.8, 2.9, 2.10 och 2.11 Artikel 3 och bilaga I Artikel 6.2 och 6.3 Artiklarna 8, 9 och 10 Artikel 7.1 första stycket Artiklarna 11.8 och 12.2 Artikel 7.1 andra stycket Artikel 7.1 tredje stycket Artikel 11.1 och 11.2 Artikel 11.3, 11.4, 11.5, 11.7 och 11.9 Artikel 12.1, 12.3, 12.4, 12.5 och 12.7 Artikel 13.1 och 13.3 Artikel 14.1 och 14.3 Europeiska unionens officiella tidning L 153/35 Direktiv /91/EG Artikel 15.2, 15.3, 15.4 och 15.5 Artikel 11 a och b Artikel 20.1 och 20.2 andra stycket Artikel 20.2 första stycket och artikel 20.3 och 20.4 Artiklarna 23, 24 och 25 Artikel 14.2 och 14.3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , Föredragande: statsrådet . Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:131 Vägen till nära-nollenergi- byggnader.