prop · H0031d26 · 2012-09-20 00:00:00 — 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) ........................... Utgiftsområde 15 Studiestöd................................................................................. Unga studerande på gymnasial nivå i ........................................ Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i ..... Studerande på eftergymnasial nivå i .......................................... Studerande med barn .............................................................................. Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning ................................ Låntagare och den totala studieskulden................................................. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen.................................. Effekt på samhällsekonomin .................................................................. 1:1 Studiehjälp m.m. ............................................................................... 1:2 Studiemedel m.m............................................................................... 1:3 Studiemedelsräntor m.m................................................................... 3.8.41:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk............................................................ 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ............................................. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd .............................................. Härledning av ramnivån 20132016. Utgiftsområde 15 Studiestöd ........................ Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 15 Studiestöd.................. Antal studiestödstagare och utbetalda belopp, 200920111...................................... Unga studerande på gymnasienivå med studiehjälp och Rg-bidrag......................... Vuxna studerande med studiemedel........................................................................... Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel................................. Tilläggsbidrag till studerande med barn ..................................................................... Studerande med studielån, tilläggslån och merkostnadslån.................................... Inbetalt belopp under det första betalningsåret fördelat på bosättning1 ............... CSN:s genomsnittliga handläggningstider, 200920111 ......................................... Nyckeltal för CSN:s service och information, 20092011..................................... Anslagsutveckling 1:1 Studiehjälp m.m. .................................................................. Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiehjälp, utfall och Härledning av anslagsnivån 20132016.................................................................... Anslagsutveckling 1:2 Studiemedel m.m. ................................................................ Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiemedel, utfall , prognos 2012 och beräknat för 20132016 ........................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016.................................................................... Anslagsutveckling 1:3 Studiemedelsräntor m.m. .................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016.................................................................... Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk........................................................ Härledning av anslagsnivån 20132016.................................................................... Anslagsutveckling 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ................................ Härledning av anslagsnivån 20132016.................................................................... Anslagsutveckling 1:6 m.m.................................... Härledning av anslagsnivån 20132016.................................................................... Härledning av anslagsnivån 20132016.................................................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Låntagarnas skuld 20082011 (mdkr) ....................................................................... Lånekrediter i 20082011 (mdkr).............................................. Studiemedel, studiemedelsräntor m.m. och inkomsträntor på studielån 20082011 (mnkr).................................................................................................. Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg, 20092011............. Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 20092011............................................. Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, 20092011 ................. Antal studerande med studiemedel vid utlandsstudier i olika utbildningsnivåer, 20092011 ................................................................................ Antal studerande med tilläggsbidrag, 20092011 ..................................................... Studerandes lånebenägenhet i olika utbildningsnivåer 20092011 .......................... Studerandes lånebenägenhet fördelat på åldersgrupper och kön, 2011................. Antal studerande med tilläggslån i olika utbildningsnivåer, 20092011................ Antal studerande med merkostnadslån i olika utbildningsnivåer, 20092011 ...... Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga 2012 fördelat på studienivå och kön............................................................................... Osäkra fordringar, fördelat på lånetyp och återkrav, 20092011 (mdkr)............. Beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl, 20092011................................... Folkmängd 2010 och 2011 samt prognos 20122016.............................. Anslagsförbrukning 1:2 Studiemedel m.m., utfall och prognos 2012 Studiemedelsränta, ränta 2012 och prognos 20132015 jämfört med ränta 2012 i budgetpropositionen .................................................................... Utestående skuld i , utfall 20102011 och prognos 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 3. bemyndigar regeringen att ta budgetlagen (2011:203) (avsnitt 2.1 och 3.8.3), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 (avsnitt 3.8.5), upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 183 (avsnitt 3.8.6), och 4.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) Härigenom föreskrivs att punkterna 5 och 6 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till budgetlagen (2011:203) ska ha följande lydelse. 5.Bestämmelserna i 6 kap. 4 § tillämpas i fråga om utlåning . För studielån enligt studiestödslagen (1999:1395) tillämpas dock dessa bestämmelser . 6.Bestämmelserna i 6 kap. 5 § tillämpas . För studielån enligt studiestödslagen (1999:1395) tillämpas dock dessa bestämmelser . 5.1 Bestämmelserna i 6 kap. 4 § tillämpas i fråga om utlåning . För studielån enligt studiestödslagen (1999:1395) tillämpas dock dessa bestämmelser . 6.2 Bestämmelserna i 6 kap. 5 § tillämpas . För studielån enligt studiestödslagen (1999:1395) tillämpas dock dessa bestämmelser . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2011:1501. 2Senaste lydelse 2011:1501. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslås att medel ska anvisas för: -studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, -studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn, -räntor för studielån tagna i , -inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån, -bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, -bidrag till vissa studiesociala ändamål, -administration av studiestöd, och -hantering av överklaganden vid ÖKS. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd och räntekostnader för den totala studielåneskulden i . Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i CSN:s föreskrifter. Bidrag till kostnader för viss gymnasieutbildning regleras i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bidrag till kostnader för viss föräldrautbildning i teckenspråk regleras i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Totalt för utgiftsområde 15 Studiestöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20132016. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar På grund av föreslagna satsningar och de satsningar som har beslutat om, av vilka flera tillfälliga satsningar har avslutats, bedöms utgifterna för studiemedel och studiemedelsräntor öka med 2013. beräknas utgifterna öka med 464 respektive . beräknas utgifterna minska med . Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de beräkningar som gjordes i budgetpropositionen bedöms utgifterna minska med på grund av prisbasbelopps- och ränteförändringar. beräknas utgifterna minska med 352 respektive . beräknas utgifterna öka med . Inom utgiftsområdet ingår utgifter för studiestöd, framförallt studiehjälp och studiemedel. De samlade kostnaderna inom utgiftsområdet uppgick till . Prognosen visar på en minskning med . Föreslagen anslagsnivå för utgiftsområdet är . Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer och övriga anslagsförändringar Utgifterna bedöms minska med 2013 samt beräknas minska med 558, 685 respektive , 2015 och 2016 på grund av förändrade volymer. Vidare bedöms utgifterna minska med 2013 på grund av förändringen av regleringsbeloppen när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften. Utgifterna beräknas minska med 2014, 78 2015 och 2016. Tabell 3.3 Ramnivå 2013 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall och kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten ges någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. I följande avsnitt presenteras studiestödsverksamheten, dvs. studiestöden och studiestödsadministrationen. Studiestöden finansierar huvudsakligen de studerandes levnadsomkostnader . För att möta skilda behov finns det olika former av studiestöd. Stöden är till stor del generella på så sätt att alla får lika stora belopp. Stöden lämnas direkt till den studerande och i huvudsak oberoende av föräldrarnas eller familjens ekonomi. fick drygt 970 000 studerande, varav kvinnor och män, någon form av studiestöd. Det totala antalet låntagare uppgick till drygt 1,4 miljoner. Utgifterna på statsbudgeten för verksamheten uppgick till . beräknas utgifterna uppgå till och utgörs främst av transfereringar i form av bidrag och räntor på de studielån som har upptagits i . Eftersom studielånen finansieras genom lån i , ingår lånen inte i de takbegränsade utgifterna. De olika stöden hanterades av CSN, Talboks- och och Specialpedagogiska skolmyndigheten. CSN hanterade även återbetalningen av studielån. ÖKS hanterade överklaganden av beslut om studiestöd. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas till fullo. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av verksamheten Studiehjälp består i huvudsak av studiebidrag som lämnas till heltidsstuderande i gymnasieskolan, extra tillägg som kan lämnas till studerande från inkomstsvaga hushåll och inackorderingstillägg som kan lämnas till vissa studerande som studerar på fristående skolor och som måste bo inackorderade på skolorten. Studiebidrag lämnas med . Storleken på det extra tillägget är beroende av elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomster och förmögenhet. Inackorderingstillägget lämnas med ett belopp som är beroende av avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) Rg-bidrag lämnas för kostnader för mat, boende och hemresor vid viss gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt till svårt rörelsehindrade elever i särskilt anpassad utbildning. Inom Rg-bidraget finns ett tilläggsbidrag som kan lämnas till elever som förutom Rg-bidrag får aktivitetsersättning och som därför inte har rätt till studiemedel. Studerande som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studiemedel. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Totalbeloppet (bidrag och lån) per studiemånad uppgår från till för heltidsstudier. Det finns två olika bidragsnivåer, en generell och en högre nivå. Den generella bidragsnivån utgör av totalbeloppet medan den högre nivån utgör . Studiemedel med den högre bidragsnivån kan lämnas för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå till vuxna studerande som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning. Vidare kan arbetslösa ungdomar tillfälligt och under vissa förutsättningar få den högre bidragsnivån . Studiebidraget är skattefritt och pensionsgrundande. I vissa fall kan den studerande även få tilläggsbidrag, tilläggslån och lån för vissa merkostnader. Tilläggsbidraget lämnas till studerande med barn och utgör ett differentierat kompletterande stöd beroende på antal barn. Tilläggslån kan lämnas till studerande som har haft en viss arbetsinkomst kalenderåret närmast före studiestarten. Lån kan även lämnas för vissa merkostnader som den studerande har i samband med sina studier. Det finns tre olika återbetalningssystem i bruk. I varje system finns det särskilda återbetalnings- och trygghetsregler som under vissa förutsättningar kan ge möjlighet till bl.a. nedsättning av årsbeloppet och avskrivning av studielån. Mer information om studielånesystemet finns i faktarutan som redovisas i det följande. Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (s.k. TUFF-ersättning) Föräldrar till barn som använder teckenspråk, och med föräldrar likställda personer, kan få ersättning när de deltar i utbildning i teckenspråk. Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp kan få låna studielitteratur genom Talboks- och . En studerande som inte är svensk medborgare kan under vissa förutsättningar få studiestöd för studier i . Vissa utländska medborgare ska jämställas med svenska medborgare. Det rör sig om migrerande arbetstagare och egenföretagare som är medborgare i EU, EES eller i och deras familjemedlemmar. Även utländska medborgare med permanent uppehållsrätt i och tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta i ska jämställas med svenska medborgare. Även vissa familjemedlemmar till tredjelandsmedborgare med uppehållstillstånd för forskning i ska jämställas med svenska medborgare när det gäller rätt till studiehjälp. Vidare kan utländska medborgare med permanent uppehållstillstånd i samt utländska medborgare med uppehållsrätt och som bedöms ha varaktig anknytning till få studiestöd. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av studielånesystemet Det finns tre olika lånesystem. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgår till drygt 1,4 miljoner 2011. Låntagarnas skuld består av lån och kapitaliserade räntor samt administrativa avgifter. Låntagarnas totala skuld uppgick vid utgången av 2011 till . Diagram 3.1 visar hur den totala skulden för de olika låneformerna har utvecklats . avsåg återbetalningspliktiga studiemedel tagna , studielån tagna mellan 1989 och annuitetslån tagna efter . Diagram 3.1 Låntagarnas skuld 20082011 (mdkr) Annuitetslån, efter 2001 finansierar CSN studielånen genom upplåning hos . Amorteringar från låntagarna som motsvarar upplånade medel reducerar CSN:s låneskuld hos . Vid avskrivningar av lånefordringar minskar CSN skulden hos via anslag på statsbudgeten. De räntor som påförs låntagarna och som är obetalda kapitaliseras och ökar den enskildes skuld. Den del av den enskildes skuld som utgörs av kapitaliserade räntor är inte upplånad hos utan motsvaras i CSN:s balansräkning av balanserad kapitalförändring för låneverksamheten. Samtliga amorteringar av kapitaliserade räntor från låntagare med studielån återredovisas mot statsbudgeten via inkomsttitlar. Amorteringar av räntor för studielån reducerar den balanserade kapitalförändringen för låneverksamheten. I skalan till höger i diagram 3.2 redovisas ingående balans för lån 20082011. I skalan till vänster i samma diagram redovisas omfattningen av årets nyutlåning respektive årets amortering av lån inklusive kapitaliserad ränta. Lånebeloppet i är lägre än låntagarnas totala skuld på . Skillnaden beror på att skulden inkluderar kapitaliserade räntor samt att delar av skulden består av studiemedel som togs och som därmed inte finansierades genom lån i . Diagram 3.2 Lånekrediter i 20082011 Anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. används bl.a. för ränteutgifter för lån i . Därutöver används anslaget för att täcka utgifter för avskrivningar av lån tagna efter 1988. Avskrivningar av studielån uppgår till . Låntagare betalar en subventionerad ränta på sina studielån och annuitetslån till CSN. Räntesatsen är av den ränta som CSN betalar till , dvs. I diagram 3.3 visas anslagsutvecklingen för anslag 1:2 Studiemedel m.m., anslag 1:3 Studiemedelsräntor m.m. och ränteinkomster . Diagram 3.3 Studiemedel, studiemedelsräntor m.m. och inkomsträntor på studielån 20082011 (mnkr) 1:3 Räntekostnad inkl. avsk. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.4 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp, 200920111 Källor: CSN, SPSM och TPB. 1Tabellen visar det bruttoräknade antalet stödtagare per studiestöd. När antalet stödtagare redovisas fördelat per bidrags- eller utbildningsnivå och sedan summeras blir de som fått utbetalningar på fler än en nivå dubbelräknade. 2Belopp för studiemedel och bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk inkluderar statlig ålderspensionsavgift. Belopp för studiemedel inkluderar tilläggsbidrag. 3Antalet låntagare redovisas på ett nytt sätt vilket gör att jämförelse inte kan göras. I detta avsnitt redovisas resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten. Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning eller motsvarande). Vidare redogörs särskilt för studieekonomi, studerande utomlands, studerande med barn, lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning, låntagare och den totala studieskulden samt studiestödsadministrationen. Målen för studiestödet är, som redovisats i tidigare avsnitt, att studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Under respektive avsnitt finns angivet vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. Under avsnitt 3.6 görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. 3.5.1Unga studerande på gymnasial nivå i De studiestöd som lämnas till unga studerande på gymnasienivå i är studiehjälp och bidrag till vissa funktionshindrade elever. Indikatorer för att mäta rekryterande effekt: -antal studerande med inackorderingstillägg. Indikatorer för att mäta utjämnande effekt: -antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg. fick cirka 467 100 studerande studiehjälp för studier i , vilket är en minskning med jämfört . Av dem som har studiebidrag studerade på kommunala gymnasieskolor och vid fristående gymnasieskolor. studerade på folkhögskolor och i den kommunala vuxenutbildningen. av samtliga studerande med studiehjälp fick inackorderingstillägg . Av dem som studerade på fristående gymnasieskolor hade inackorderingstillägg, vilket motsvarar 7 900 personer. Därutöver var det cirka 3 000 studerande på folkhögskolor och ett mindre antal studerande på bl.a. kompletterande utbildningar som hade inackorderingstillägg. lämnades extra tillägg till av samtliga studerande med studiehjälp. Extra tillägg kan lämnas med 855, beroende på familjens inkomst. fick av de studerande med extra tillägg den högsta bidragsnivån, . Personer i hushåll vars inkomst understiger är berättigade till den bidragsnivån. Diagram 3.4 Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg, 20092011 Antalet studerande som har fått sin studiehjälp indragen på grund av olovlig frånvaro har ökat med och uppgick till 15 100 personer. Det motsvarar av det totala antalet studerande med studiehjälp och andelen var densamma som . Det var fler män än kvinnor som fick indragen studiehjälp, män och kvinnor.