prop · GZ03161 · 2012-06-13 00:00:00 — energilagring, vätgasteknologi samt bränsleceller utsläppsminskningar och drivmedeleffektivitet i transportsektorn energieffektivisering inklusive belysning i byggnader.213 Alla utom det första av dessa delområden avser tekniker för att direkt eller indirekt minska utsläppen av växthusgaser. Det europeiska patentorganet European Patent Office (EPO) har tillsammans med United Nations Environmental Program () och () arbetat fram ett klassificeringssystem för att kunna identifiera patent inom området klimatteknik. 210Det finns flera exempel på rapporter som redovisar patentinformation inom området klimatteknik: A more research-intensive and integrated Area. Science, Technology and Competitiveness key figures report 2008/2009. European Commission, Directorate-General for Research. EN, 2008. Det norske forskningsog innovasjonssystemet statistikk og indikatorer 2010. forskningsråd, NIFU STEP och Statistisk sentralbyrå, 2010. 211OECD:s webbplats, Indicator of , . 212OECD:s webbplats, . 213OECD:s webbplats, . På finns de engelska benämningarna på de delområden som ingår i teknikområdet Miljöteknik, på engelska benämnt Environment-related technological fields. av behovet av tillförlitliga uppgifter om teknikutveckling för att kunna hantera och förhindra klimatförändringar.214 EPO:s klassificering följer samma klassificering som , men med tre kompletterande delområden: effektivare generering, transport och fördelning av energi övrig energiomvandling eller övriga ledningssystem för att minska växthusgasutsläppen.215 () har på uppdrag tagit fram uppgifter om det totala antalet svenska patentansökningar inom klimatteknikområdet för perioden 19942010. PRV:s sammanställning baseras på utdrag ur EPO:s databas () om patentansökningar inom klimatteknikområdet. Sammanställningen från PRV visar antalet patentansökningar med svensk anknytning, det vill säga med minst en sökande eller en uppfinnare med angiven hemvist i . PRV:s uppgifter omfattar både patentansökningar som gjorts enbart på nationell nivå i och svenska ansökningar som gjorts internationellt. PRV har inte haft möjlighet att ta fram uppgifter för en internationell jämförelse av antalet patentansökningar inom klimatteknikområdet. har därför gjort en egen bearbetning av uppgifter för perioden 19942010 om miljöteknikområdet har undersökt antalet patentansökningar, exklusive nationella ansökningar, i 16 länder inklusive . Länderna är valda för att möjliggöra jämförelser med redovisningen av antalet vetenskapliga artiklar. Jämförelse mellan PRV:s och uppgifter Uppgifterna i patentdatabas avser internationella patentansökningar; nationella patentansökningar i olika länder finns inte med.216 Enligt PRV:s bedömning innebär detta att cirka hälften av de patentansökningar som görs i respektive land inte syns i uppgifterna i patentdatabas.217 214Patents and clean energy: bridging the gap between evidence and policy. United Nations Environment Programme, Patent Office och , 2010. 215Förklaring hur JUMBO-värden tagits fram. Pm från , . 217Intervju med PRV . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Det totala antalet svenska patentansökningar inom klimatteknikområdet uppgår i PRV:s sammanställning till 2 458 stycken. I bearbetning av motsvarande uppgifter i patentdatabas uppgår antalet patentansökningar till 1 479 stycken. Det innebär att uppgifter omfattar av det totala antalet svenska patentansökningar. Vid en jämförelse av de olika delområdena inom klimatteknik framgår att uppgifter för de flesta delområden omfattar cirka hälften av det totala antalet svenska patentansökningar. För delområdet energieffektivisering i byggnader omfattar däremot uppgifter bara av det totala antalet svenska patentansökningar. För transportområdet är förhållandet det omvända; där omfattar uppgifter av det totala antalet svenska patentansökningar. Enligt PRV innebär internationella patentansökningar att de sökande vill nå ut på en internationell marknad med den patentsökta tekniken. Undersökningsresultat från internationell jämförelse Tabellen nedan visar det totala antalet patentansökningar inom klimatområdet för de länder som ingått i undersökningen. placerar sig i mitten vid denna jämförelse. hade fler patentansökningar än de andra nordiska länderna. Tabell 14 Totalt antal patentansökningar inom klimatteknikområdet 19942009 Källa: bearbetning av data från . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT När antalet patentansökningar inom klimatteknikområdet sätts i relation till folkmängden, placerar sig på andra plats efter Tyskland.218 Även andra länder med en liten folkmängd, som de andra nordiska länderna och , placerar sig högre i denna rankning. Tabellen nedan visar antalet patentansökningar per miljon invånare inom klimatteknikområdet . Tabell 15 Antal patentansökningar per miljon invånare inom klimatteknikområdet 19942009 Antal per miljon inv. Källa: bearbetning av data från . 218 Uppgifter om folkmängd har hämtats från , . Som framgår av tabellen nedan placerar sig i mitten bland de undersökta länderna, även när ökningen av antalet patentansökningar jämförs. Tabell 16 Ökning av antalet patentansökningar inom klimatteknikområdet , rangordnat efter procentuell ökning 19942008 Källa: bearbetning av data från . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Tillvägagångssätt och resultatmått för bedömning av uppföljning och utvärdering av klimatforskningen För att kunna bedöma hur myndigheterna har följt upp den svenska klimatforskningens resultat har granskat ansvariga myndigheternas uppföljningar av forskningsprojekt och forskningsprogram . granskning har omfattat cirka 20 utvärderingar från och en utvärdering från som avser forskning om minskning av växthusgaser. har i genomgången av utvärderingarna utgått från de resultatmått som gäller för energiforskningen enligt regering och riksdag. Nedan presenteras resultatmåtten och tillvägagångssättet för uppföljningarna i sin helhet såsom det är uttryckt i regeringens proposition:219 1)Beslutade projektmedel redovisas per temaområde, utvecklingsområde och kategori (Forskning, Utveckling, Demonstration, Kommersialisering, Information, Utbildning, Övrigt). De utförande organisationerna listas och kategoriseras. 2)Resultatmått används för uppföljning av insatsernas bidrag till utvecklingen av energisystemet. Aktiviteter, t.ex. program, projekt och kompetenscentra listas och projektens uppgifter beskrivas med korta nyckelord. Resultat redovisas och måluppfyllelsegraden indikeras. Bidrag till energieffektivisering, mer förnybar energi, kostnadssänkningar och uppfyllelse av miljömål anges i förekommande fall. 3)Områdesspecifika indikatorer för uppföljning av de konkretiserade visionerna (effektmålen). 4)Indikatorer används för uppföljning av kunskap och kompetens. Följande indikatorer bedöms kunna användas: a.Doktors- och licentiatexamina (antal) b.Verksamma seniora forskare med energiinriktning (antal) c.Publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter (antal) d.Övrig kunskapsspridning i form av konferensbidrag, rapporter, presentation i media, uppkomst av nya nätverk och samarbeten (antal) e.Resultat och kompetens från programmet/projektet används och tillämpas i utredningar, nya regelverk, tillståndsärenden, politiska beslut, utformning av nya styrmedel etc. (ja/nej) 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347. f.Samverkan i innovationssystemet genom samfinansiering, industridoktorander, samverkan mellan forskare och avnämare (ja/nej) g.Energiexaminerade som anställts inom energibranschen eller relevanta myndigheter (antal) h.Deltagande i internationella nätverk (ja/nej) i.Tvärvetenskap (ja/nej) j.Nya kunskaper förmedlas genom undervisningen (ja/nej) 2)Indikatorer används för uppföljning av kommersialisering och övrigt nyttiggörande. Följande indikatorer bedöms kunna användas: a.Patent och licenser (antal) b.Riskkapital har investerats (mkr) c.Användaren/mottagaren av projektresultaten stöder projektet finansiellt redan på FUD220-stadiet (procent eller mkr) d.Användaren/mottagaren av projektresultaten är aktivt engagerad i projektet redan på FUD-stadiet (ja/nej) e.Typ av mottagare av resultatet (SME221/stort företag/offentlig sektor f.Nya företag och/eller nya arbetstillfällen (antal) g.Nya/bättre produkter/tjänster kommer ut på marknaden, nationellt och/eller internationellt (ja/nej) h.Nya metoder/lösningar tillämpas eller är klara för tillämpning (ja/nej) i.Satsningen bidrar till regional utveckling (ja/nej). För relevanta indikatorer bör även en bedömning göras av resultat som väntas infalla inom t.ex. 3 respektive efter det att projektet avslutats. gick ut med en förfrågan till , och om att ta fram goda exempel på klimatrelaterade forskningsprojekt. Forskningsprojekten skulle ha fått statliga forskningsmedel och lett till kommersialisering, till exempel nya eller förbättrade produkter eller prototyper. De ombads beskriva dessa insatser kort, till exempel i fråga om vad forskningsprojektet skulle leda till, vad resultatet bestod i samt hur det kommersialiserades. bad också att få en beskrivning av vad som gjorde att just den aktuella produkten eller prototypen kunde gå från forskning till framgångsrik kommersialisering vilka faktorer var avgörande i det aktuella fallet? 220FUD står för forskning, utveckling och demonstration. 221SME står för små och medelstora företag. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT betonade i förfrågan att det valda projektet eller den valda produkten måste härröra från klimatrelaterad forskning och utveckling med syfte att direkt eller indirekt minska utsläppen av växthusgaser. Totalt lyfte finansiärerna fram nio exempel. I fem av dessa nio exempel har innovationerna på något sätt utvecklats med hjälp av forskningsmedel från finansiärerna. I de resterande fyra exemplen har inte finansiärerna stöttat innovationerna med forskningsstöd utan de har fått stöd på annat sätt, till exempel genom affärsutvecklingslån.222 Av de fem forskningsprojekten har vi valt att lyfta fram tre lyckade exempel på forskningsinsatser som lett till kommersialisering. 222Affärsutvecklingslån är ett så kallat villkorslån som kan beviljas av för unika idéer som har energi- och näringslivsrelevans. Det finns inget särskilt maxbelopp eller minimibelopp för ett lån. totala budget för villkorslån är ca . Se Energimyndighetens webbplats. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Bilaga 6 Definitioner av klimatforskning i andra länder Både och har i samband med utvärderingar av klimatforskningen definierat klimatforskning. Den norska regeringen kartlade norsk klimatforskning 2000 och 2005. En utredning ska lägga fram ytterligare en utvärdering av norsk klimatforskning . I de två kartläggningarna definieras klimatforskning enligt följande:223 förståelsen av klimatsystemet eller klimatmodeller potentiella effekter av klimatändringar på organismer och omgivning (effektforskning med naturvetenskaplig inriktning). Teknisk forskning och utveckling inom teknik som direkt minskar eller tar bort utsläppen av växthusgaser nya förnybara energikällor som indirekt minskar utsläppen av växthusgaser mer miljövänlig och effektiv energianvändning andra klimatrelevanta områden. Samhällsvetenskaplig eller ekonomisk forskning relaterad till: studier av åtgärder för att begränsa utsläpp av växthusgaser potentiella effekter av och anpassning till klimatändringar (effektforskning med samhällsvetenskaplig eller ekonomisk inriktning). I kartlade regeringen klimatforskningen och dess resultat 2009. Undersökningen utgick från FN:s klimatpanel IPCC:s definition av klimatområdet när klimatforskning avgränsades från annan forskning.224 Enligt denna definition inkluderar klimatforskning forskning och utveckling inom ett eller flera av följande 223Røsdal, T. och Aksnes D. (2006) Norsk klimaforskning. NIFU Step; forskningsråd (2000) Rapport fra Samarbeidsutvalget for klimaforskning 2000. 224Kortlægning af klimaforskning i . Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling (2009). klimatprocesser, klimatsystem och klimatmodeller sårbarhet, effekter av klimatförändringar och anpassning minskning av växthusgaser. Den danska undersökningen särskiljde sårbarhet, effekter av klimatförändringar och anpassning i tre eftersom detta var ett område som utvärderingen var speciellt intresserad av att kartlägga. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och Medfinansiering av statlig infrastruktur Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen Klimatrelaterade skatter Vem betalar?