prop · H0031d12 · 2012-09-20 00:00:00 — Med anledning av detta anser att, utan kapitaltillskott, lånevolymerna bör minska betydligt i förhållande till de höga nivåer som rått 20092011. Mot denna bakgrund uppmanade att öka det inbetalda kapitalet med med syftet att öka bankens sammanlagda utlåningskapacitet i EU med samt för att stärka dess kapitalbas. Den ökade utlåningen förväntas ske över tre till och bidra till ökad tillväxt och sysselsättning i EU. Ökade investeringar förväntas särskilt ske inom sektorerna forskning, utveckling, innovationer och utbildning, små och medelstora företag (normalt upp till 250 anställda, men även företag upp till 3 000 anställda), resurseffektivitet samt strategisk infrastruktur. beslutade att rekommendera att beslutar att bankens inbetalda kapital ökas med och att ändras för att dessa ska återge bankens korrekta ägarkapital efter kapitalhöjningen. Kapitalhöjningen och stadgeändringen träder i kraft när alla EIB:s guvernörer skrivit under beslutet, vilket förväntas ske . Detta möjliggör för de medlemsländer som så önskar att betala in kapitalhöjningen års budget. Medlemsstaterna ska betala in kapitalhöjningen . De länder som har särskilda skäl ska dock kunna dela upp inbetalningen . Kapitalhöjningen ska ske proportionerligt med ländernas ägarandelar och påverkar därför inte ägarstrukturen. Det sker ingen förändring av EIB:s garantikapital, vilket innebär att andelen ökar från till ca svensk del innebär ett del- tagande i kapitalhöjningen att ska betala in , motsvarande knappt 2 530 000 000 kronor21. Denna inbetalning motsvarar ägarandel i EIB på och kapitalandel förblir därmed oförändrad efter höjningen förutsatt att alla ägarländer deltar som planerat. totala kapital i EIB skulle efter höj- gehör för att hela EIB:s verksamhet i EU ska ge 21 Med en växelkursprognos på per euro. ett ökat bidrag till hållbar tillväxt och sysselsättning, att EIB i samarbete med ägarländerna ska ta fram regionala tillväxtprioriteringar för utlåningen samt att EIB ska sträva efter att öka bankens mervärde i utlåningen. Genom att kapitalhöjningen leder till ökad utlåning i EIB ökar risken för att åtagande gentemot EIB i form av inbetalning av garantikapital skulle kunna behöva infrias. Denna risk är beroende av bankens resultat, utlåningspolitik, finansiella ställning och status som prioriterad fordringsägare. EIB har haft mycket små kreditförluster och anses ha god förmåga att bedöma och hantera risk. Bankens reserver uppgick till , vilket motsvarade av utestående lån. För svenskt vidkommande innebär deltagandet i kapitalhöjningen att det inbetalda kapitalet höjer de takbegränsade utgifterna, försämrar statens budgetsaldo och ökar statsskulden, men påverkar inte det finansiella sparandet. 12.2.21:18 Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken Tabell 12.1 Anslagsutveckling 1:18 Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:18 Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken . För 20142016 beräknas inga medel. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 12.2 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:18 Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 12.2.31:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Tabell 12.3 Anslagsutveckling 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Anslaget används för att finansiera årliga medlemsavgifter i utvecklingsbank (CEB), i Bruegel (en ekonomisk-politisk tankesmedja baserad i ), och i (). I enlighet med garantimodellen ska även anslaget kunna belastas om garantier till vissa internationella finansieringsinstitut behöver infrias. Anslaget används också för att finansiera garantiavgiften till för Hus i . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 12.4 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Budgetförslaget baseras på antagandet om en nominellt oförändrad årlig svensk avgift om eller till Bruegel, vilket motsvarar av medlemsstaternas bidrag. Även för EIPA och CEB antas att avgifterna kommer att ligga kvar på Garantiavgiften till för Hus i beräknas uppgå till . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter . Även , 2015 och 2016 beräknas anslaget till . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 13 God redovisningssed för företag och organisationer Området omfattar och dess normgivning i redovisningsfrågor. är statens expertorgan på redovisningsområdet och ansvarar för att utveckla god redovisningssed. Verksamheten ska också bidra till att förbättra standarden i de mindre och medelstora företagens löpande bokföring och årsredovisningar respektive årsbokslut genom informationsinsatser. har överskridit tilldelade anslagsmedel till följd av oförutsedda kronor, vilket motsvarar av tillgängliga medel. 2011/12:99, 2011/12 FiU21, rskr. Av övriga verksamhetskostnader stod normgivningsarbete för av kostnaderna och resterande till information för småföretagare. 13.3.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringens bedömning av verksamhet utgår från målen i myndighetens regleringsbrev och instruktion. har utfärdat kompletterande normgivning, biträtt i redovisningsfrågor och avgett yttranden om god redovisningssed till domstolar i olika redovisningsfrågor. har nämnden svarat på ca 3 100 frågor via e-post och telefon. har fortsatt arbetet med att förbättra myndighetens service och tillgänglighet, bl.a. genom att hemsidan ska vara lättillgänglig oavsett tekniska eller personliga förutsättningar. Vidare har myndigheten arbetat med två omfattande projekt för att utveckla normgivningen. K-projekt innebär att det ska finnas samlade regelverk för upprättande av årsbokslut respektive årsredovisningar för olika kategorier av företag (K1, K2, K3 och K4). Företagen ska utifrån sin företagsform och storlek tillämpa något av regelverken. har beslutat om allmänna råd inom K1 och K2. K1 omfattar regelverk som får tillämpas av enskilda näringsidkare, handelsbolag som ägs av fysiska personer och ideella föreningar som bedriver verksamhet i mindre omfattning. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 K2 omfattar regelverk som får tillämpas av mindre aktiebolag och ekonomiska föreningar samt de enskilda näringsidkare, handelsbolag och ideella föreningar som inte vill eller kan tillämpa reglerna för K1. K3 omfattar regelverk som ska tillämpas av större icke-noterade företag och mindre företag som inte väljer ett förenklat regelverk. K4 omfattar företag som i sin koncernredovisning följer de internationella redovisningsreglerna (IFRS). har i huvudsak arbetat med K3, framförallt har myndigheten hanterat remissynpunkter. Till följd av förändrade regler i lagstiftningen har även K2 uppdaterats. beräknas vara helt klart . påbörjade det andra projektet som syftar till att ta fram ett samlat regelverk som omfattar bokföringslagens regler om löpande bokföring, verifikationer och arkivering m.m. Ett förslag till allmänt råd ska remitteras . gav 2011 ut två allmänna råd vilket är sju färre jämfört med föregående år. Att nämnden ger ut samlade regelverk, så som i och projektet om bokföringslagens regler, medför att de ca 100 allmänna råd som nämnden tidigare gett ut kan upphävas och ersättas med nya allmänna råd från ovanstående projekt. 13.3.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att måluppfyllelsen är god och att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för området. De redovisningsnormer som meddelas bidrar till att förbättra kvaliteten på företagens bokföring och bokslut. Genom att tydliggöra vad som är god redovisningssed blir det lättare att jämföra olika företags årsredovisningar respektive årsbokslut. Förutsättningarna för att analysera företagens ekonomiska ställning har därmed förbättrats. Normerna underlättar för banker, rådgivare och att korrekt bedöma olika företags ekonomiska ställning och resultat. normgivning och information har gjorts mer lättillgänglig och begriplig samt har blivit mer efterfrågad av småföretag och yrkesverksamma inom redovisningsområdet. Myndigheten har en betydande roll i regelförenklingsarbetet för att minska företagens administrativa kostnader. Det arbete med förenklingar som nämnden bedrivit har gett resultat, dels genom att nämnden bidragit till att ny lagstiftning innehåller förenklade redovisningsregler, dels genom nämndens arbete med samlade regelverk för olika kategorier av företag. ska fortsätta arbeta för att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Verksamheten ska även inriktas mot att förenkla regler och minska företagens administrativa kostnader. Tabell 13.1 Anslagsutveckling 1:13 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 9 356 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Det relativt höga anslagsutfallet och kreditutnyttjandet samt det förhöjda anslaget 2012 förklaras samtliga av stora oförutsedda utgifter för retroaktiva pensionsmedel. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 13.2 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:13 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. För att kunna slutföra ökades anslag med under 20112013 i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:13 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 är en del av kontrollmakt och ansvarar för oberoende granskning av statlig verksamhet. Granskningen omfattar såväl effektivitetsrevision som årlig revision. företräder som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. Myndigheten ska bedriva internationellt utvecklingssamarbete och kan i övrigt inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster internationellt. För sin verksamhet disponerar anslagen 1:15 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. är en myndighet under . Målen för verksamhet tar sin utgångspunkt i den roll och de uppgifter som lagt fast i regeringsformen och i annan lagstiftning. granskar hela beslutskedjan i den verkställande makten och förser med ett kvalificerat beslutsunderlag. Detta ställer stora krav på myndigheten. måste präglas av hög effektivitet och kvalitet. strävar efter att utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att myndigheten utgör ett föredöme i statsförvaltningen. redovisar sin verksamhet i fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsriktad verksamhet. Målet för den årliga revisionen är att i enlighet med god revisionssed och avlämna revisionsberättelser avseende årsredovisningen för de granskningsobjekt som omfattas av lagen (2002:1022) om statlig revision. Målet för effektivitetsrevisionen är att genom granskningsverksamhet främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. För granskningsverksamheten gäller vidare att den ska vara relevant och intressant, hålla hög kvalitet samt att den ska nå en hög verkningsgrad. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att inom ramen för svensk biståndspolitik stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva offentlig revision, stärka parlamentens kontrollmakt samt bidra till uppbyggnaden av en god förvaltning och korruptionsbekämpning i utvecklingsländer. Målet för verksamhetsgrenen omvärldsriktad verksamhet är att befästa och främja revisionens roll, nationellt och internationellt, samt att öka genomslaget av verksamhet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Resultatredovisningen för visar ett tillfredsställande resultat inom samtliga verksamhetsgrenar. Uppsatta mål för verksamheten uppnåddes. I jämförelse med 2010 har verksamhetsvolymen varit lägre bland annat som en konsekvens av att förbrukade något mer än anvisade medel 2010. kunde gå in i 2012 med goda ekonomiska förutsättningar. Den årliga revisionen av årsredovisningarna genomfördes enligt god sed, och samtliga revisionsberättelser lämnades . Revisorsintyg lämnades över berörda myndigheters delårsrapporter. Året har i övrigt i stor utsträckning kännetecknats av en anpassning till internationella standarder för revisionen som kommer att vara fullständigt genomförd genom granskningarna avseende . Anpassningen har ställt krav på insatser när det gäller kompetens- och verksamhetsutveckling. Särskilda insatser har också genomförts för att informera om bakgrund och innehåll i nya standarder och hur dessa påverkar den årliga revisionen. interna kvalitetssäkring och kvalitetskontroll har visat att revisionen har haft rätt kvalitet. Den årliga revisionen har enligt en genomförd intressentundersökning ett fortsatt förtroende bland dem som berörts av granskningen. Verkningsgraden i årlig revision är hög. Påpekade fel och brister åtgärdas och antalet reservationer22 i revisionsberättelserna är få. En bidragande orsak till denna utveckling är att nya revisionsstandarder ställer krav på en tydlig och tidig rapportering om eventuella fel och brister så att dessa kan åtgärdas . Kostnaderna för årlig revision har ökat något. En omfördelning har genomförts från insatser inom ramen för förordnanderevision av statliga bolag och stiftelser till revision av främst stora myndigheter. Utvecklingen ligger i linje med en beslutad strategi att i ökad utsträckning granska statliga bolag och stiftelser genom effektivitetsrevision. 22 Motsvarar det tidigare använda begreppet invändning. En nyhet för året när det gäller effektivitetsrevisionen var införandet av ny besluts- och hanteringsordning för granskningsrapporterna. De lämnas nu direkt till som begär ett yttrande över rapporten av regeringen . Erfarenheterna av den nya ordningen har varit goda. Granskningen genomfördes inom ramen för tolv olika granskningsstrategier varav tre avslutades medan fyra nya strategier påbörjades. Inriktningen av effektivitetsrevisionen har fortsatt att utvecklas mot granskningar som avser frågor om hushållning, resursutnyttjande och måluppfyllelse. Utvecklingen ligger i linje med riksrevisorernas strategiska inriktning och med den nya lydelsen i revisionslagen som trädde i kraft . interna kvalitetssäkring och kvalitetskontroll visar att effektivitetsgranskningarna håller rätt kvalitet. Intressentundersökningen som genomförts tyder också på ett allt större förtroende för effektivitetsrevisionen när det gäller granskningens inriktning, genomförande och avrapportering. Uppföljningen av genomförda granskningar indikerar en hög verkningsgrad genom att åtgärder vidtas med anledning av rapporterna. Kostnaderna för effektivitetsrevisionen minskade med . Minskningen avsåg främst löne- och konsultkostnader. Den förhållandevis stora förändringen av granskningsstrategier medförde att en större andel av de tillgängliga resurserna behövde avsättas för omvärldsbevakning. Ett ökat fokus i omvärldsbevakningen har även varit att höja kvaliteten i riksrevisorns underlag för beslut om att starta en granskning, vilket bedöms ha haft positiva effekter i minskade kostnader för granskningar som avslutas utan att någon rapport publiceras. Styckkostnaderna för effektivitetsgranskningarna har därför minskat i förhållande till föregående år. pågick totalt 32 granskningar. Det internationella utvecklingssamarbetet har kännetecknats av en hög aktivitetsnivå. Arbetet med att förnya projektportföljen har gett goda resultat. Måluppfyllelsen i de pågående samarbetsprojekten har i stort varit hög. lämnades en resultatrapport över internationella utvecklingssamarbete till utrikesutskott. Verksamhetsgrenen omvärldsriktad verksamhet syftar till att öka kunskapen om och intresset för revisionens roll och resultat samt att bidra till revisionens utveckling i och internationellt. har haft samverkan med revisionsorgan i andra länder. Kontakterna med och utskotten har varit omfattande. Härutöver har arrangerat och deltagit i ett antal seminarier och konferenser. Återkommande uppgifter i form av årlig rapport, uppföljningsrapport, granskningsplan och remisser har genomförts enligt plan. Tabell 14.1 Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna (2011) 14.3.2 Analys och slutsatser Resultaten av verksamhet redovisas i myndighetens årsredovisning. redovisar i Riksrevisorernas årliga rapport en uppföljning av genomförda granskningar. Även för det internationella utvecklingssamarbetet har en särskild uppföljningsrapport publicerats. Denna rapport kommer att vara en återkommande publikation. konstaterar att verksamhetsmålen har nåtts 2011 men också att anslagsbelastningen varit något lägre än årets anvisade medel under anslaget 1:15 . bedömer att det finns behov av investeringar och särskilda satsningar när det gäller verksamhetsutveckling, förbättrad informationssäkerhet och lokalförsörjning. Kommande års beräknade anslagsutveckling ställer stora krav på ökad effektivitet för att verksamhetens volym ska kunna bibehållas. bedömer att anslagstilldelningen endast bör påverkas av pris- och löneomräkningen. För anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete har anvisat anslag förbrukats. bedömer att verksamheten fortsatt bör bedrivas på en nominellt oförändrad nivå. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har uppdragit åt en revisionsbyrå att utföra extern revision av . Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt att årsredovisning är i allt väsentligt rättvisande. Tabell 14.2 Anslagsutveckling 1:15 1 Motsvarar 302 442 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader utom för internationella utvecklingssamarbete som finansieras under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den årliga revision som utför är i allt väsentligt avgiftsbelagd. Inkomsterna tillförs inkomsttitel Avgifter för årlig revision. Tabell 14.3 Offentligrättslig verksamhet Avgifter för årlig revision, inkomsttitel (som inte får gör en översyn av avgifternas storlek. I syfte att minska det överskott som uppstått och för att nå full kostnadstäckning beslutades om en sänkning av taxan . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den internationella uppdragsverksamheten har avsett revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd () och . Uppdraget i syftar till att introducera effektivitetsrevision och att stimulera samverkan inom effektivitetsrevisionen med andra revisionsorgan i regionen. Tabell 14.4 Uppdragsverksamhet Avgiftsfinansierade internationella uppdrag Tabell 14.5 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 1:15 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. föreslår att anvisas under anslaget 1:15 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . förslag: bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1. Inledning ....................................................................................................................... Den statliga förvaltningens organisation och utveckling........................................... Antalet myndigheter och antalet årsarbetskrafter.......................................... Organisationsförändringar per departement.................................................. Bedömningar av framtida personalkonsekvenser........................................... Kompetensförsörjningen i staten .............................................................................. Den etniska och kulturella mångfalden......................................................... Antalet uppsägningar i staten ........................................................................ Lönenivåerna och lönebildningen ................................................................. Ordförande i styrelsemyndigheter per .................................... 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Personalkonsekvenser i Försvarsmakten ................................................................. Antalet anställda och andelen kvinnor och män i procent 2010 och 2011 fördelade efter COFOG-grupper........................................................................ Andelen kvinnor och män fördelat på olika kompetenskategorier 2011............... Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön ....... Beviljade delpensioner 2010 och 2011...................................................................... Andelen nybeviljade respektive löpande delpensioner hos anställda inom lednings-, stöd- och kärnkompetens ................................................................... Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt.......................................................... Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten samt för befolkningen i arbetsför ålder 2010 och 2011 ..................................................... Andelen anställda med utländsk bakgrund fördelade på COFOG-grupper och kompetenskategorier 2011 ............................................................................ Anställda som har beviljats tillfällig sjukpension respektive sjukpension 2009 och 2010........................................................................................................ 3.10 Nominell och real löneutveckling i statlig sektor, 19972010.............................. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Antal myndigheter under regeringen 20002011 ..................................................... Relativa förändringar av antalet myndigheter och årsarbetskrafter mellan 2007 och 2011. Antalet statsanställda 19952011............................................................................. Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt 2011, andel fast anställda av de sysselsatta i arbetskraften............................................................ Medianålder då statsanställda kvinnor och män lämnat sin anställning i Personalrörlighet fördelad på kompetenskategorier och ålder 2010 och 2011..... Totalt inflöde av uppsagda till 19902011 .............................. Sjukfrånvaro som andel av tillgänglig arbetstid, totalt och uppdelat på kön och ålder 20102011............................................................................................. Sjukfrånvaro 1990-2011 enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar....................... Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden ................... Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden 3.10 Löneskillnader mellan kvinnor och män i staten uppdelat på Regeringen ger i denna bilaga en beskrivning av statsförvaltningens organisation och utveckling. Vidare redovisas bedömningar när det gäller framtida personalkonsekvenser och en övergripande redovisning av personalstrukturen m.m. inom staten. Regeringen redovisar i budgetpropositionen sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utveckling för , se utg.omr. 2, avsnitt 5. 2.Den statliga förvaltningens organisation och utveckling Arbetet inom det förvaltningspolitiska området är fortsatt intensivt.