prop · GZ03114 · 2012-03-20 00:00:00 — Mandatet för 1540-kommittén har förlängts , senast , med en ny mandatperiod till . En internationell verksamhet som har beröringspunkter med, och är delvis överlappande med resolution , är Initiative (PSI). EU och stöder detta initiativ, som syftar till att, Skr. 2011/12:114 inom ramen för folkrätten och nationell rätt, förhindra transporter till obehöriga mottagare av massförstörelsevapen och insatsvaror till sådana. De svenska myndigheter som berörs samordnar sitt arbete på området och har genomfört scenariobaserade diskussionsspel för att utveckla sin samverkansförmåga. 19FN- och EU-sanktioner när det gäller ickespridning och exportkontroll Sanktioner är ett värdefullt instrument för internationella ansträngningar att trygga fred och säkerhet. Sanktioner gör det möjligt för det internationella samfundet att på fredlig väg försöka påverka en stats beteende genom olika ekonomiska och politiska åtgärder. Syftet med att vidta sanktioner är att påverka en stat att upphöra med ett visst beteende eller att genomföra vissa reformer. Det kan till exempel röra sig om att förmå en stat att upphöra med systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter eller att försöka få staten att ansluta sig till vissa demokratiska principer. använder sig det internationella samfundet främst av så kallade riktade sanktioner för att försöka påverka. Riktade sanktioner vänder sig mot en specifik vara, organisation eller individ, i stället för generellt mot ett land. På så sätt kan sanktionernas effekter på civilbefolkningen lättare undvikas som sanktionerna ger tydligare signaleffekter för dem de avser att påverka. Vid sanktioner riktade mot individer måste särskild hänsyn tas till rättssäkerhetsaspekter och respekten för grundläggande fri- och rättigheter. kapitel VII utgör grunden för det internationella samfundets sanktioner. När säkerhetsrådet beslutat om sanktioner är medlemsstaterna folkrättsligt förpliktade att genomföra åtgärderna och införliva bestämmelserna i sina egna rättssystem. EU kan besluta om internationella sanktioner inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Det kan antingen vara beslut om att genomföra FN:s sanktioner eller självständiga beslut om sanktioner. Detta sker genom att antar ett rådsbeslut (tidigare en gemensam ståndpunkt). Detta förpliktigar EU:s medlemsstater att genomföra åtgärderna antingen gemensamt eller på nationell nivå. De åtgärder som faller inom unionens behörighet genomförs sedan i en EU- förordning som blir direkt tillämplig i nationell rätt. EU-förordningen kan föreskriva att vissa uppgifter ska utföras av särskilda behöriga myndigheter i varje medlemsland. Andra åtgärder enligt rådsbeslutet faller under medlemsstaternas behörighet och genomförs i nationell lagstiftning. Med anledning av kärnvapenprov beslutade om sanktioner mot (resolution ). Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken beslutade EU:s medlemsstater att gemensamt genomföra sanktionerna (rådets gemensamma ståndpunkt 2006/795/GUSP). FN:s och EU:s beslut innebär bl.a. att det är förbjudet att exportera krigsmateriel till samt att det är förbjudet att exportera materiel eller teknik som kan bidra till program med anknytning till kärnvapen, andra massförstörelsevapen eller ballistiska robotar. Efter nytt kärnvapenprov och missiluppskjutning beslutade säkerhetsrådet om utvidgade sanktioner mot (resolution ). EU:s beslut om genomförande av dessa innebär vissa ytterligare utvidgningar av sanktionerna, bl.a. genom att antalet för export till förbjudna produkter väsentligt utökades. finns bestämmelserna samlade i rådsbeslut /800/GUSP. Förbuden regleras i rådets förordning (EG) nr 329/2007, vilken är direkt tillämplig och gäller som lag i . Den har ändrats bl.a. genom rådets förordning (EU) nr 1283/2009. I förordningen finns vissa möjligheter till undantag från sanktionerna. ISP, SSM, och är behöriga myndigheter för bl.a. tillståndsgivning enligt rådsförordningen. En betydande del av sanktionerna har nära beröring med regeringens insatser för icke-spridning och exportkontroll av varor och teknologier som kan användas i samband med massförstörelsevapen. förbud mot export och import av samtliga produkter med dubbla användningsområden enligt EU:s förteckning över sådana produkter, förbud mot bistånd och investeringar med anknytning till produkter med dubbla användningsområden enligt denna lista. Sanktionsregimen omfattar även frysning av ekonomiska tillgångar för individer och enheter med anknytning till program för massförstörelsevapen, inklusive ett förbud att göra tillgångar tillgängliga för dessa. Listan över vilka som omfattas av dessa individuellt riktade sanktioner utökades av EU i samband med en översyn. Sanktionerna mot omfattar också ett vapenembargo, som i huvudsak genomförs i nationell rätt. Särskilda kontroller möjliggörs av laster till och från . antog 2006 och resolutioner (1737 respektive 1747) med beslut om sanktioner mot . hade då inte hörsammat Internationella atomenergiorganets () upprepade resolutioner, som bl.a. uppmanade att suspendera verksamheten för anrikning av uran och inte heller accepterat ett erbjudet förhandlingsförslag. Bakgrunden var misstankarna att håller på att bygga upp en kapacitet att utveckla kärnvapen och vapenbärare för antog resolution Skr. 2011/12:114 som skärpte sanktionerna. Ytterligare skärpningar beslutades av säkerhetsrådet med resolution . Syftet med resolutionerna är att påverka att agera på ett sådant sätt att omvärlden kan återfå förtroende för att kärntekniska verksamhet har uteslutande civila och fredliga syften. Sanktionerna har genomförts i EU genom gemensamma ståndpunkter och EG-förordningar som efterhand kompletterats. Bestämmelserna finns numera samlade i rådsbeslut /413/GUSP och rådsförordning (EU) nr 961/2010. EU:s förordningar är direkt tillämpliga i och gäller som svensk rätt. Förordningarna innehåller vissa möjligheter till undantag från sanktionerna. ISP, SSM, , och är behöriga myndigheter för bl.a. tillståndsgivning enligt EU-förordningarna. En betydande del av sanktionerna har nära beröring med regeringens insatser för icke-spridning och exportkontroll av varor och teknologier som kan användas i samband med massförstörelsevapen. förbud mot export och import av produkter med dubbla användningsområden enligt EU:s förteckning över sådana produkter, med undantag för dess kapitel 5, samt vissa specifikt för tillagda produkter, förbud mot bistånd och investeringar med anknytning till motsvarande produkter med dubbla användningsområden, krav på tillstånd för export av vissa andra produkter med dubbla användningsområden, krav på tillstånd för bistånd och investeringar med anknytning till dessa andra produkter med dubbla användningsområden. Sanktionsregimen omfattar även frysning av ekonomiska tillgångar för individer och enheter med anknytning till program för massförstörelsevapen, inklusive ett förbud att göra tillgångar tillgängliga för dessa. Antalet personer och enheter som omfattas av dessa individuellt riktade sanktioner utökades betydligt genom beslut av EU respektive i samband med en översyn . Sanktionerna mot omfattar också ett vapenembargo, som i huvudsak genomförs i nationell rätt. Särskilda kontroller möjliggörs av laster som transporteras av vissa iranska transportföretag. Det finns krav på tillstånd för att genomföra större finansiella transaktioner mellan EU och iranska subjekt, och sådana ska vägras bl.a. om transaktionen kan bidra till något som är känsligt ur spridningssynpunkt. Ytterligare information om sanktionerna har sammanställt information om genomförandet av sanktionerna mot bl.a. och på webbplatsen . Även ISP tillhandahåller information om detta på sin hemsida, . Samarbetet inom EU om produkter med Arbetet inom EU på området exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden (PDA), är nära förbundet med det internationella arbete som utförs inom exportkontrollregimerna. I sker samordningen närmast i rådsarbetsgrupperna on Non-proliferation (CONOP), som hanterar icke-spridningsfrågor generellt, samt i Working Party on Dual-use Goods (WPDU) som bl.a. arbetar med policyfrågor samt uppdatering av den kontrollista med PDA som faller under rådets förordning (EG) nr 428/2009. I det följande behandlas arbetet i WPDU. Årets arbete med kontrollistorna De förändringar som görs i regimernas kontrollistor lyfts därefter in i bilaga I till den ovan nämnda EU-förordningen och blir juridiskt bindande för EU:s medlemsstater. Ändringar som gjorts i regimlistorna t.o.m. har införts i EU:s kontrollista genom rådets förordning (EG) nr 428/2009. Den trädde i kraft . Nya uppdateringar har diskuterats men ännu inte antagits. mot spridning av massförstörelsevapen innehåller ett åtagande att stärka effektiviteten i exportkontrollen avseende PDA- produkter i . Ett grundläggande skäl för kravet att förbättra exportkontrollen är att det inom EU tillverkas åtskilliga känsliga produkter som skulle kunna missbrukas i samband med massförstörelsevapen. De exportkontrollåtgärder som krävs inom EU måste vara proportionella mot spridningsrisken och inte onödigt störa den inre marknaden eller de europeiska företagens konkurrenskraft. Verksamheten inom WPDU har omfattat samordning mellan medlemsländerna vad gäller hanteringen av kontroll av PDA utanför kontrollistor. Främst har det gällt utformning av djupare samarbete för att förhindra spridning av nukleära produkter och missilprodukter till . antogs kommissionens förslag om utökade s.k. generella exportlicenser på EU-nivå () av . De nya generella licenserna infogas i bilaga II i PDA-förordningen. Arbetet kring en databas avseende medlemsstaternas notifieringar av avslag på ansökningar om exporttillstånd enligt rådets förordning (EG) nr 428/2009 som pågått lanserades . presenterade kommissionen en s.k. om granskning av EU:s exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden, som syftar till att inleda en bred allmän diskussion om hur EU:s nuvarande system för kontroll av export av produkter med dubbla Detta samråd genomförs i syfte att samla in information från det civila samhället, icke-statliga organisationer, Skr. 2011/12:114 industrin, den akademiska världen och medlemsstaternas regeringar om detaljerade bestämmelser om den nuvarande exportkontrollen. Detta för att förbereda översynen av systemet samt den gradvisa reformen av EU:s system för kontroll av export av produkter med dubbla användningsområden för att anpassa den till snabbt föränderliga omständigheter i den moderna världen. Resultaten av samrådet kommer därför att bidra till att identifiera styrkor och svagheter i det nuvarande systemet och kartlägga en långsiktig vision av ramverket för EU:s exportkontroll. Ambitionen är att resultatet ska omsättas i konkreta ändringar av det nuvarande systemet, och till förberedandet av en långsiktig strategi för utveckling av exportkontrollen i EU. Kommissionen presenterade också ett förslag till ändring av PDA-förordningen, vilket innebär att befogenhet delegeras till kommissionen att dels ändra bilaga I i PDA-förordningen i enlighet med de ändringar som kontinuerligt görs av kontrollistorna i de multilaterala exportkontrollregimerna, dels anta akter för att snabbt avlägsna destinationer och/eller produkter från tillämpningsområdet för EU:s generella exporttillstånd. En diskussion om förslaget har inletts i WPDU. EU-samordning inom de multilaterala exportkontrollregimerna Enligt mot spridning av massförstörelsevapen ska medlemsstaterna arbeta för att bli en ledande samarbetspartner när det gäller exportkontrollregimerna, bl.a. genom samordning av EU:s ståndpunkter inom regimerna. Ett gemensamt agerande från EU-ländernas sida i de olika regimerna har framförallt haft i syfte att stödja de ansökningar från EU-länder som inte är medlemmar i de olika regimerna. EU:s uppfattning är att alla EU:s medlemsstater ska erbjudas medlemskap i alla exportkontrollregimerna. Det svenska EU- ordförandeskapet verkade aktivt för detta. Huvudskälet är strävan att upprätthålla en för alla EU-länder harmoniserad och effektiv nationell exportkontroll baserad på regimernas kontrollistor, riktlinjer för exportkontroll och informationsutbyte om spridningsrisker. EU-området utgör en hemmamarknad för de allra flesta produkter med dubbel användning. Handeln inom EU är inte export. Däremot utgör utförsel av varor och teknologi till tredje land export. Därmed är EU:s medlemsländer beroende av varandras exportkontrollsystem. Även av detta skäl får medlemskapsfrågan i exportkontrollregimerna en viktig dimension. Genom beslut i NSG och AG är samtliga EU-länder numera medlemmar i dessa regimer. I MTCR har motsvarande beslut ännu inte fattats beträffande , , , , , , och . Avseende WA gäller detta för . Det nordisk-baltiska samarbetet rörande exportkontrollfrågor har breddats och fördjupats. Som ett led i detta arbete sker numera regelbundna möten mellan företrädare för de nordiska och baltiska länderna. möjlighet till utbyte av information och överväganden rörande aktuella Skr. 2011/12:114 exportkontrollfrågor på både krigsmaterielområdet och området för produkter med dubbla användningsområden. 21 Att sprida exportkontrollpolitiken En stor del av det svenska nationella informationsarbetet om exportkontroll sköts av ISP. Internationellt genomförs en omfattande informationsverksamhet av en rad stater och organisationer. Denna verksamhet syftar till att förstärka det internationella exportkontrollsystemet genom att öka förståelsen för behovet av exportkontroll och de krav denna ställer. Arbetet inriktas främst på de länder och regioner som inte deltar aktivt i den multilaterala verksamheten inom regimerna och på krigsmaterielområdet. Dessa länder har ofta ett etablerat nationellt exportkontrollsystem, men saknar ett internationellt kontaktnät. Förutom den rena informationsverksamheten under möten och seminarier ges även tillfälle att ha en öppnare diskussion om olika problemområden och spridningsrisker. På så sätt ges möjlighet att utvidga det internationella samarbetet i frågor som engagerar de flesta ansvarstagande exporterande länder. Inom EU har medlemsländerna bedrivit informationsverksamhet och gjort uppvaktningar i länder utanför EU för samtal om exportkontrollpolitiken. Fokus på krigsmaterielområdet har legat på EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport och hur den fungerar i praktiken. På området för produkter med dubbla användningsområden har fokus legat på att informera om rådets förordning nr 428/2009 och hur den tillämpas i enskilda medlemsländer. Inom ramen för mot spridning av massförstörelsevapen har igångsatts ett arbete syftande till att stärka nationell exportkontroll i tredjeland genom seminarier och tekniskt bistånd från EU:s sida. Detta arbete bygger också på 1540. ISP har fortsatt medverkat i EU-projekt för att byta erfarenheter inom området exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden främst i östra och i . Projekten leds av motsvarighet till ISP, Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, BAFA. Det finns vidare ett stort intresse inom de multilaterala exportkontrollregimerna för att ha en god dialog med länder utanför regimerna och med intresseorganisationer. Syftet med dessa kontakter är att skapa öppenhet kring regimernas verksamhet, främja deras ickespridnings-målsättningar, inklusive anslutning till regimernas riktlinjer för nationell exportkontroll och vid behov kunna erbjuda tekniskt bistånd för stärkande av de nationella exportkontrollsystemen. Verksamheten bedrivs inom ramen för regimernas utåtriktade aktiviteter.0 följer kontinuerligt marknadsföring och export av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden och förser regeringen med det statistiska underlaget för redovisningen av den svenska exporten av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Nedan följer några kommentarer till tabellerna om krigsmateriel, utförseltillstånd, faktiska leveranser, leasing, tillverkningsrätt, samarbete och militärt inriktad utbildning. De företag som har tillstånd att tillverka och tillhandahålla krigsmateriel 144 stycken varav ett 40-tal är aktiva som exportörer är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till ISP. För att de siffror som redovisas för svensk krigsmaterielexport ska bli lättare att jämföra med dem som redovisas i övriga EU-länder, specificeras krigsmaterielkategorierna i enlighet med EU:s militära lista. I tabell 19 finns en lista som jämför de svenska kategorierna och de europeiska. Här räknas också de viktigaste produkttyperna upp för varje kategori. Information om innehållet i respektive kategori finns i bilaga 5. I EU:s militära lista görs ingen uppdelning mellan krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) som i . I skrivelsen redovisas därför en uppdelning på KS/ÖK parallellt med EU:s militära listas beteckningar (ML). Kategorin krigsmateriel för strid omfattar materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. Kategorin övrig krigsmateriel omfattar delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som inte har direkt förstörelsebringande verkan i en stridssituation. När det i en tabell anges att utförseltillstånd beviljats eller export skett inom en viss kategori innebär detta att en eller flera av kategorins produkter avses, eller delkomponenter till dessa. Det betyder dock inte att utförseltillstånd har beviljats för eller export skett av samtliga produkter inom varje materielkategori. Alltför långtgående slutsatser vad beträffar trender i exporten kan inte dras, eftersom exporten totalt sett är så pass liten att den inte rymmer ett jämt flöde av materiel i alla kategorier som produceras i , utan snarare uppvisar en tyngdpunkt som förskjuts över tiden beroende på vilka exportkontrakt som industrin erhållit. Utförseltillstånden för exportförsäljning avser å ena sidan många små transaktioner av exempelvis reservdelar eller ammunition, å andra sidan ett begränsat antal omfattande transaktioner av stora system som levereras . Större affärer, som inte nödvändigtvis förekommer , kan påverka ett enskilt års resultat påtagligt. Mot denna bakgrund uppvisar statistiken över beviljade utförseltillstånd avsevärda skillnader . Däremot uppvisar omfattningen av den faktiska exporten inte samma fluktuationer . Detta beror på att den utförsel som sammanhänger med ett värdemässigt omfattande utförseltillstånd normalt sprids ut . I de fall där endast ett eller två utförseltillstånd har beviljats, redovisas ett närmevärde, i syfte att skydda kommersiella intressen respektive försvarshemligheter. Utförselstatistiken från ISP grundar sig på exportföretagens och myndigheternas lagstadgade redovisning av det fakturerade värdet av levererad materiel. Förändringar från till ett annat i den statistik som redovisas ger i sig inte underlag för en mer långsiktig bedömning av utvecklingstendenser. En enstaka större leverans kan som nämnts medföra kraftiga utslag i statistiken. Den svenska krigsmaterielexporten redovisas även i den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grundas på uppgifter till (). Statistiken från SCB skiljer sig dock från den som redovisas av ISP. I SCB:s statistik, som redovisas under , ingår både produkter som klassificeras som krigsmateriel och civila produkter. Militära flygplan, fordon och fartyg redovisas under andra rubriker. Vidare omfattar SCB:s statistik produkter som passerat gränsen för reparationer i eller i utlandet. I ISP:s statistik redovisas dessa inte som export för försäljning. SCB:s siffror är således inte jämförbara med ISP:s statistik och redovisas inte i denna skrivelse. Det kan ibland vara av intresse att närmare studera hur stor andel av utförseltillstånden för försäljning till ett visst land som avser s.k. följdleveranser. I tabell 8 lämnas en sådan redogörelse för länder utanför EU/. Där redovisas också vilken typ av materiel som omfattas av nya tillstånd. Svensk försvarsindustri och () har alltmer kommit att sluta olika former av leasingavtal med utländska kunder. Bakgrunden till detta kan sökas i den internationella utveckling där internationella operationer ofta innebär omedelbara operativa behov av materiel där normala upphandlingsformer inte klarar kraven tidsmässigt. Modern materiel tillverkad för det svenska försvaret har också blivit tillgänglig som ett resultat av den minskade organisationen samt den förändrade hotbilden utan omedelbara hot mot . Ett exempel är den leasing som genomfördes till , samt av artillerilokaliseringsradar. levererade FMV 14 39 till som ett resultat av det leasingavtal för perioden 20052015 som slöts mellan och 2004. slutlevererade FMV 14 39 till och inledde en omförhandling av avtalet (skrevs ett nytt avtal med förlängd leasingtid intill 2026 då avtalet övergår i köp). Vidare har tillstånd att leasa ut spaningsradar GIRAFFE AMB till och (avtalen avses att avslutas ). beviljades inga tillstånd för leasing. Leasingavtal med utländska kunder inkluderas inte i underlaget för exportstatistik då det inte utgör en försäljning. Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m. har två tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utanför . Tillstånden har avsett och Republiken . Vidare har sju samarbetsavtal avseende gemensam utveckling eller produktion granskats och godkänts (se tabell 10). Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete med utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför en mer långsiktig bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfattning, deras utsträckning i tiden, vidareexportklausuler, m.m. granskas därvid i detalj. Regeringen har med stöd av lagen (1992:1300) om krigsmateriel föreskrivit en skyldighet att, för den som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet, redovisa huruvida avtalen är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete alltjämt förekommer samt hur samarbetet bedrivs. har åtta företag redovisat ägande i 66 utländska rättssubjekt i 33 länder. redovisade sammanlagt 144 licens- och samarbetsavtal i 37 länder. Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt lagen om krigsmateriel inte bedrivas inom eller utom landet utan tillstånd av ISP. Förbudet gäller inte utbildning som är knuten till försäljning av krigsmateriel för vilken utförseltillstånd erhållits. Två tillstånd för militärt inriktad utbildning utfärdades . Värde av beviljade utförseltillstånd uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) Värdet av utförseltillstånd uppdelat på krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) 2007-2011 (mnkr) Faktisk krigsmaterielexport 2007-2011 jämförd med total Faktisk krigsmaterielexport 2007-2011 (mnkr) Tabell 5 Utförseltillstånd och faktisk export fördelade på mottagarländer och produktkategorier (mnkr) militära lista)* 1, 2, 3, 4, 5, 6, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 13, 7, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 17, 18, 13, 14, 15, 17, 18, 21, 22 3, 5, 8 3, 5, 8, 15 1, 3, 4, 5, 6, 8, 2, 3, 5, 6, 8, 10, 14, 17, 18, 21, 3, 5, 8, 21 2, 3, 5, 8, 21 2, 3, 4, 5, 6, 8, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 10, 13, 14, 17, 10, 11, 14, 17, 1, 2, 3, 5, 6, 8, 1, 3, 5, 6, 8, 10, 11, 14, 22 11, 13, 22 2, 3, 14 2, 3, 4, 14 1, 3, 5, 6, 8, 11, 1, 3, 5, 6, 8, 11, 1, 3, 5, 8, 17, 18 1, 3, 8, 17 1, 5, 13 5, 6, 13 1, 5, 8 1, 5, 6, 8, 10, 13 3, 8, 14 3, 6, 10, 17 1, 2, 3, 5, 6, 10, 1, 3, 5 1, 3, 5, 8, 10, 13 1, 3, 5, 6, 8, 10, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 14, 15, 21 8, 9, 10, 11, 14, 15, 18, 21 3, 4, 5, 8, 14, 18 3, 4, 5, 8, 14 * En jämförelse mellan EU:s militära lista och den svenska militära listan finns i tabell 19. Den svenska militära listan återges i bilaga 5. militära lista)* 1, 3, 4, 5, 6, 7, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 10, 11, 17 7, 8, 9, 10, 11, 13, 14, 17, 21 3, 5, 8 3, 8, 17 1, 3, 5, 8 1, 2, 3, 4, 8, 10,