prop · H0031d5 · 2012-09-20 00:00:00 — Trots att kvinnor tar ut mer ledighet är den negativa effekten större för män. Löneutvecklingen för högutbildade kvinnor påverkas mer negativt av föräldraledighet än för lågutbildade kvinnor. För vissa grupper av lågutbildade kvinnor är den negativa effekten mycket liten eller ingen alls. Resultaten från nyare studier på svenska data uppvisar en relativt stor spridning i storleken av effekten för kvinnor och män. 78 För ett urval av den senaste forskningslitteraturen på området se , T. (2011), Frånvaroeffekter på lönen för kvinnor och män. , Specialstudie Nr 27. 79 Se t.ex. Waldfogel, J. (1998), Understanding the family gap in pay for women with children, , 12 (1). på att männens lön minskar i genomsnitt mellan , och kvinnornas lön med mellan . En förklaring till att effekten på lönen är större för män kan vara att arbetsgivare förväntar sig att kvinnor ska vara hemma och därför redan har beaktat det i kvinnornas löner. Om en man däremot är föräldraledig är det mer oväntat och kan sända signaler om att han är mindre karriärinriktad. Männens löner påverkas då först när de verkligen tar ut sin ledighet. Det kan också vara så att män vet att de riskerar att straffas hårdare om de är frånvarande från arbete och därför väljer att inte vara lediga i samma utsträckning som kvinnor. har länge haft en ambitiös familjepolitik som syftar till att utjämna inkomstskillnader mellan hushåll med och utan barn samt att underlätta för föräldrar att kombinera föräldraskap med arbete eller studier. De främsta instrumenten i detta sammanhang är offentligt finansierad barnomsorg och föräldraförsäkringen. Sedan föräldraförsäkringen infördes har den byggts ut och flexibiliteten har ökat. Antalet dagar med ersättning har ökat från , som i princip skulle tas ut barnets första halvår, som kan tas ut under barnets första . kunde endast tas ut. är det möjligt att ta hela, tre fjärdedels, halva, fjärdedels- och åttondelsdagar. Föräldrarnas val och möjligheter att påverka tiden med barnet i hemmet ökar ytterligare till följd av rätten att vara föräldraledig under barnets första utan att ha ersättning med föräldrapenning samt rätten till deltidsarbete tills barnet fyller . Statistik som baseras på föräldrapenningdagar underskattar skillnaden i kvinnors och mäns frånvaro från arbete på grund av föräldraledighet. För männen motsvarar föräldrapenninguttaget i hög grad frånvaron från arbetet. För kvinnorna, som kombinerar föräldrapenningdagar med att nyttja rätten till föräldraledighet utan föräldra- penning, är föräldraledigheten mer omfattande än uttaget av föräldrapenningdagar.80 Jämnare uttag av föräldrapenningdagar tog männen ut av föräldrapenningdagarna medan denna andel stigit till 2011. har en rad reformer genomförts för att främja ett mer jämställt uttag mellan män och kvinnor. har andelen män som tar ut föräldrapenning ökat kraftigt och såväl andelen nettodagar, dvs. uttaget omräknat till heldagar, som tas ut av män som mäns andel av det utbetalda beloppet har ökat successivt. Männens andel ökade i synnerhet , då uttaget fördubblades från till 20,6 procent.81 Ökningen av pappornas uttag av föräldrapenningdagar har fortsatt även efter 2006 men i långsammare takt. Diagram 5.1 Uttag av föräldrapenning 19882011 Uttaget av föräldrapenningdagar varierar mellan olika grupper. Det finns en relativt tydlig relation mellan utbildningsnivå och antalet uttagna föräldrapenningdagar. Mäns uttag ökar med högre utbildningsnivå och kvinnors uttag minskar med ökad utbildning. Uttagna föräldrapenningdagar varierar också beroende på föräldrarnas födelseland. Inrikes födda pappor tar en större andel dagar, medan utrikes födda pappor tar betydligt mindre.82 2012/13:1 BILAGA 4 Trots att kvinnor tar ut av föräldrapenningdagarna är det av den utbetalda föräldrapenningen som går till kvinnor. uppgick den genomsnittliga dagersättningen till för kvinnor och för män.83 Det beror på att män i genomsnitt har högre lön än kvinnor och att kvinnor tar ut majoriteten av garantidagarna.84 Andelen föräldrar som delar jämnt på föräldrapenningdagarna under barnets första har nästan tredubblats (se diagram 5.2). För barn födda delade av föräldrarna jämnt . Diagram 5.2 Föräldrar med en jämn fördelning av Andel föräldrar som delar jämnt (40/60) under barnets första två år utifrån barnets födelseår, procent. 19941995 1996 1997 1998 1999 20002001 2002 2003 2004 2005 20062007 2008 2009 Källa: , Socialförsäkringsrapport 2012:9. Effekter av reserverade mamma- och pappamånader infördes den första reserverade mamma- och pappamånaden som innebar att föräldrapenningdagarna inte längre kunde fördelas helt fritt mellan föräldrarna. Detta innebar att var förbehållna vardera föräldern. Syftet med reformen var att öka männens uttag och därmed öka kvinnors arbetsutbud. Denna reform medförde att andelen män som inte tog ut någon föräldrapenning alls under barnets första 24 månader sjönk från . Längden på mäns föräldraledighet ökade också. Andelen män som använde minst ökade 80 (2004), Flexibel föräldrapenning hur mammor och pappor använder föräldrapenningen och hur länge de är föräldralediga, RFV Analyserar 2004:1. 81 Innefattar ej tillfällig föräldrapenning. 82 (2011), Båda föräldrars försäkring? 83 (2012), Socialförsäkringen i siffror 2012. 84 Garantidagarna är dagar med lägstanivåersättning. Nivån höjdes 2006 per dag. 2012/13:1 BILAGA 4 med , från 23 till 44 procent.85 Antalet reserverade dagarna utökades från 30 . utökades det totala antalet dagar från 450 . Hur många föräldrapenningdagar kvinnor och män tog ut före och efter införandet av de reserverade månaderna visas i tabell 5.1. Den första reserverade månaden hade stor effekt som togs ut av mannen respektive kvinnan. För männen innebar det en klar ökning och för kvinnorna en minskning av antalet dagar. Även den andra reserverade månaden ökade männens uttag. Som en följd av att det totala antalet föräldrapenningdagar ökade kunde kvinnorna också öka sitt uttag. Tabell 5.1 Antal uttagna föräldrapenningdagar -24,8 Källa: Inspektionen för Socialförsäkringen Rapport 2012:4. Effekterna varierar med utbildning och inkomst Innan införandet av den första reserverade månaden tog män i högre inkomstgrupper ut fler föräldrapenningdagar än män med lägre inkomster.86 Efter införandet av 30 reserverade dagar ökade männens uttag i alla inkomstgrupper, men mest i gruppen män med låg inkomst (05 prisbasbelopp). Även andelen män som tog ut någon föräldrapenning alls ökade mest i gruppen med lägre inkomster. Detta betyder att skillnaderna i männens uttag mellan olika inkomstgrupper minskade. Skillnaderna mellan män med olika lång utbildning minskade också. Efter reformen utnyttjade fortfarande högutbildade män fler föräldrapenningdagar men ökningen var störst bland männen med lägre utbildning. När den andra reserverade månaden infördes var effekten på antalet uttagna föräldrapenning- dagar istället störst för män med medelhöga inkomster, motsvarande 510 prisbasbelopp. För männen med lägre inkomster och för dem med allra högst inkomster påverkades inte antalet uttagna föräldrapenningdagar. Andelen män som tog ut mellan ökade mest för de med medelhög inkomst, medan andelen med nollinkomst eller inkomst över 10 prisbasbelopp som tog ut mellan inte påverkades. Män med gymnasieutbildning ökade sitt uttag mer än pappor med endast förgymnasial utbildning eller eftergymnasial utbildning. Ett viktigt motiv med reformerna var också att underlätta och förstärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden genom att styra männen att ta ett större ansvar i hemmet när det gäller barnomsorg. De långsiktiga effekterna på arbetskraftsdeltagande, lön och uttag av tillfällig föräldrapenning har utvärderats.87 För kvinnorna finner forskarna ett något lägre arbetskraftsdeltagande men något högre löner. För männen finner de inga effekter. I samma utvärdering analyserades även effekten på uttaget av tillfällig föräldrapenning (s.k. VAB), som användes som en indikator på hushållsarbete. Slutsatsen var att ansvarsrelationen mellan kvinnor och män när det gäller vård av sjukt barn inte påverkades. tog män av VAB-dagarna och 2011 tog de . De reserverade månaderna kan också leda till förändrade normer kring uttag av föräldrapenningen. Sådana förändringar sker gradvis och påverkar både dem som fick barn före och efter reformen. Den effekten kan därför inte beaktas. Effekter av höjt ersättningstak Ersättningstaket vid föräldrapenning hade sedan starten uppgått till 7,5 prisbasbelopp. höjdes denna gräns till 10 prisbasbelopp i syfte att bibehålla försäkringens legitimitet och öka mäns uttag av föräldrapenningdagar. Effekterna av reformen uteblev dock eller var generellt sett mycket små. Det kan till stor del förklaras av att de flesta anställda föräldrar har någon form av avtalsförsäkring via sin arbets- 85 Duvander, A-Z & M. (2012), Ett jämställt uttag? Reformer inom föräldraförsäkringen. Inspektionen för socialförsäkringen. 86 Duvander, A-Z & M. (2012), Ett jämställt uttag? Reformer inom föräldraförsäkringen, Inspektionen för socialförsäkringen, Rapport 2012:4. 87 , J. m.fl. (2011), Parental Leave A Policy Evaluation of the Swedish Daddy-Month Reform, uppdaterad version av paper No. givare som täcker upp för de inkomster som överstiger ersättningstaket. För statsanställda innebar förändringen ingenting i reella termer och överlag var de reella beloppsförändringarna små för anställda i övriga sektorer. På aggregerad nivå är det därför svårt att finna några tydliga förändringar i statistiken över uttagna föräldrapenningdagar.88 Jämställdhetsbonusen infördes i syfte att stimulera till ett jämnare uttag av föräldrapenningen mellan kvinnor och män. Reformen innebär att föräldrarna får en bonus på maximalt per dag om båda föräldrarna tar ut dagar utöver de reserverade dagarna, givet att vissa villkor är uppfyllda. Bland annat krävs att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet. Ju jämnare föräldrarna delar på föräldrapenningdagarna, desto större blir bonusen. var drygt 65 000 par berättigade till jämställdhetsbonus och av dessa var det som sökte och fick bonusen. Reformen har dock inte haft någon mätbar effekt på mäns uttag av föräldrapenning. En effektutvärdering av fördelningen av föräldrapenningdagarna mellan föräldrarna till dess att barnet var visar inte på någon förändring i fördelningen. Det finns inte heller några mätbara effekter i olika grupper med avseende på exempelvis utbildning, inkomst eller sektor.89 En tolkning av detta är att bonusen inte har förändrat beteendet hos familjerna, utan att de som fick bonusen hade delat på föräldrapenninguttaget på samma sätt även utan ökade ekonomiska incitament. En enkätundersökning som genomförde 2010 visar att föräldrarna upplevde systemet som komplicerat samt att informationen kring bonusen haft brister.90 betalas jämställdhetsbonusen ut automatiskt till den som är berättigad. Huruvida detta kommer att påverka uttagsmönstret är än så länge inte möjligt att bedöma. 2012/13:1 BILAGA 4 Ökade drivkrafter att dela mer jämställt av jobbskatteavdraget Inkomstförlust är ofta en faktor som föräldrarna själva uppger har stor betydelse för hur de delar föräldrapenningen mellan sig. Föräldrar anser att de handlar ekonomiskt rationellt om den som har lägst inkomst tar ut föräldraförsäkringen. Men hur hushållets ekonomi påverkas beror inte bara på respektive förälders lön och hur föräldrapenningen beräknas, utan också på eventuella avtalsförsäkringar, inkomstskatten och jobbskatteavdraget. Jobbskatteavdraget kan ha en effekt på uttaget av föräldrapenning, eftersom det innebär att den som jobbar har rätt till ett skatteavdrag medan den som är föräldraledig inte har det.91 Hur hushållets inkomst påverkas är inte enkelt att genomskåda. Jobbskatteavdraget gör visserligen att skillnaden mellan föräldrapenning och förlorad arbetsinkomst ökar för den föräldralediga föräldern. Den som har högst inkomst får ett högre jobbskatteavdrag än den som har lägre inkomst, oftast kvinnan.92 Eftersom män i genomsnitt tjänar mer på jobbskatteavdraget än kvinnor minskar oftast mannens inkomst mer än kvinnans vid föräldraledighet. Men om enbart en förälder är föräldraledig kommer hushållet att kunna gå miste om hela jobbskatteavdraget för den föräldralediga. Även vid relativt stora inkomstskillnader kommer hushållsinkomsten att bli större om den som tjänar mer väljer att vara hemma några månader. För många innebär jobbskatteavdraget ökade ekonomiska incitament för att dela på föräldrapenningen. Underbilaga: Begrepp och data Disponibel inkomst: Hushållens sammanlagda inkomst från arbete, kapital, näringsverksamhet och positiva transfereringar minus negativa transfereringar såsom skatt, betalt underhålls- 88 (2011), Föräldrapenning Båda föräldrarnas försäkring? 89 (2010), Jämställdhetsbonusen en effektutvärdering, Socialförsäkringsrapport : 5 och Duvander, A-Z & M. (2012), Ett jämställt uttag? Reformer inom föräldraförsäkringen, Inspektionen för socialförsäkringen, Rapport 2012:4. 90 (2010), Orsaker till att föräldrar inte ansökte 2010, Socialförsäkringsrapport 2010:15 91 Den extra ersättningen från arbetsgivaren i samband med föräldraledighet (föräldralön eller föräldraledighetstillägg) ger dock rätt till jobbskatteavdrag. 92 Detta gäller upp till en inkomst motsvarande . 2012/13:1 BILAGA 4 bidrag och återbetalda studielån. Erhållna studielån ingår som en positiv transferering. Justering för försörjningsbörda: För att kunna jämföra disponibla inkomster mellan olika typer av hushåll måste hänsyn tas till hur många personer som ska försörjas på inkomsten. Förekomsten av kollektiva nyttigheter och stordriftsfördelar hos hushåll med flera medlemmar medför att inkomst per person blir missvisande. För att justera för detta används därför en s.k. ekvivalensskala, Svensk konsumtionsenhetsskala 2004 (se skalans definition i tabell U.1). Tabell U.1 Svensk konsumtionsenhetsskala Första vuxen (ensamboende eller sammanboende) Andra vuxen (sammanboende) Barn 1, 019 år Barn 2, 3 ., 019 år Källa: inkomstfördelningsundersökning . delning av aktier/optioner ingår inte i lönestrukturstatistiken. Standardvägd månadslön: För att få en mer nyanserad bild av löneskillnaderna mellan kvinnor och män kan strukturella skillnader i form av yrke, ålder och utbildning rensas bort genom s.k. standardvägning. Detta sker genom att genomsnittlig månadslön för respektive kön beräknas för kombinationer av ca 350 yrkesgrupper (SSYK fyrsiffernivå), 2 sektorsgrupper, 2 utbildningsnivåer, 2 arbetstidsgrupper och 4 åldersgrupper. Dessa genomsnittslöner vägs för respektive kön samman med antalet anställda inom varje grupp. finns endast yrkesgrupper på tresiffernivå att tillgå. Faktorer som inte beaktas vid standardvägning är t.ex. arbetsledaransvar och yrkeserfarenhet.93 Justerad disponibel inkomst: Hushållets disponibla inkomst divideras med konsumtionsvikten enligt den svenska konsumtionsenhetsskalan . Genom att justera den disponibla inkomsten för försörjningsbörda skapas ett mått som är jämförbart mellan hushåll av olika storlek. Den justerade disponibla inkomsten är det begrepp som oftast används vid inkomstfördelningsanalyser och vid bedömning av fördelningseffekter av förändrad politik. Begreppet är framtaget för att på ett så rättvisande sätt som möjligt spegla den ekonomiska standard som hushållen lever under. Justerad disponibel inkomst och ekonomisk standard används därför synonymt. Individuell disponibel inkomst: För att kunna jämföra individers ekonomiska situation, utan den utjämnande effekt som erhålls vid studier av hushållsinkomster, beräknas den individuella disponibla inkomsten. Det sker genom en summering av alla individuella inkomster och genom att fördela hushållsgemensamma inkomster, som t.ex. bostadsbidrag eller barnbidrag, lika mellan hushållets vuxna. Den individuella disponibla inkomsten är särskilt viktig för att jämföra inkomstsituationen mellan kvinnor och män. Lön: Överenskommen månadslön omräknad till heltid. Strukturlönestatistikens månadslön innehåller flera olika lönekomponenter. Förutom fast lön ingår även fasta lönetillägg och ett stort antal rörliga lönetillägg. Årsvisa belöningssystem som t.ex. bonus, vinstdelning eller till- Deciler: Populationen delas in i tio lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. Det mittersta värdet, gränsen mellan den femte och sjätte decilen, utgör medianen i populationen. Percentiler: Som deciler, men populationen delas in i 100 lika stora delar. Medianen: värdet för den . De som tjänar mer är lika många som de som tjänar mindre än detta värde. Hushållstyper: Populationen delas in efter hushållets sammansättning med avseende på antal vuxna i hushållet, förekomst av barn samt ålder. Barn: Enligt SCB:s definition är barn individer i åldern utan egen bostad. Heltid och deltid: Som deltid räknas en överenskommen arbetstid som understiger . Svensk standard för yrkesklassificering (SSYK): Bygger på en internationell yrkesstandard. Den är uppdelad i nio yrkesområden och omfattar 114 yrkesgrupper och 355 olika yrken. Helårsekvivalenter: Antalet personer i åldern som försörjs med olika typer av sociala ersättningar räknas i s.k. helårsekvivalenter. Med helårsekvivalenter avses det antal individer som skulle kunna försörjas under med full ersättning från sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, ersättning vid arbetslöshet och eko- 93 Se vidare , C. & M. (2006), Kvinnors och mäns löner jämförda yrke för yrke, . Exempelvis utgör två personer, som varit heltidsarbetslösa var, tillsammans en helårsekvivalent. Mått på ekonomiska drivkrafter Marginaleffekt: Den andel av en marginell inkomstökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter och minskade bidrag. Beräkningarna av marginaleffekterna i bilagan har utförts med hjälp av FASIT-modellen, efter en tänkt årlig inkomstökning om . För personer med ekonomiskt bistånd antas att bidraget minskas när löneinkomsten ökar. Individer med sjuk- och aktivitetsersättning antas kunna öka sin arbetstid i den utsträckning som är aktuell utan att pensionen reduceras. En förändring av den genomsnittliga marginaleffekten kan bero på ändringar i de offentliga systemen, men också på att inkomststrukturen förändrats. Genom att antalet individer som t.ex. har olika transfereringar eller som ligger i olika inkomstlägen, och därmed har olika marginalskatter, varierar mellan åren skapas också variationer i de genomsnittliga marginaleffekterna. Detta gäller även om de offentliga systemen skulle vara oförändrade. Samma resonemang gäller också för den genomsnittliga ersättningsgraden (se nedan). Beräkningarna tar endast hänsyn till individer som är , inte är ålderspensionärer, inte har avlidit, inte har invandrat eller utvandrat , inte är renodlade företagare och inte har negativ disponibel inkomst. De inkomstslag som antas kunna ge upphov till marginaleffekter är inkomstskatter, barnomsorgsavgifter, bostadsstöd94, betalt underhållsstöd, ekonomiskt bistånd och återbetalning av studielån. Ersättningsgrad: Den andel av den disponibla inkomsten som hushållet får behålla när individen går från arbete till arbetslöshetsersättning, sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. Ersättningsgraden visar hur hushållets ekonomiska standard förändras och beror på inkomster från alla i hushållet. Ersättningsgraden har beräknats med hjälp av FASIT-modellen.95 94 Som bostadsstöd räknas bostadsbidrag, bostadstillägg till pensionärer (inklusive särskilt bostadstillägg) samt äldreförsörjningsstöd. 95 För vidare läsning och närmre beskrivning av metoden, se SOU 2004:2 bilaga 14 och Ds 1997:73. 2012/13:1 BILAGA 4 HEK är en urvalsundersökning som genomförs i huvudsakligt syfte att ge en tydlig bild av den disponibla inkomstens fördelning bland olika hushåll samt för att belysa inkomststrukturen. HEK bygger på årliga tvärsnitt av befolkningen, vilket innebär att det inte är samma individer som studeras . Urvalet består av individer som är eller äldre bland samtliga hushåll och individer som var folkbokförda i landet under undersökningsåret. Både urvalspersonen och tillhörande hushållsmedlemmar ingår i undersökningen. Uppgifterna i HEK samlas in från deklarationsuppgifter, telefonintervjuer och olika administrativa register. Den senaste versionen av HEK avser 2010 och i populationen ingår ca 38 500 individer fördelade på ca 16 300 hushåll. I bilagans redovisningar avgränsas populationen till s.k. helårsindivider/helårshushåll (fördelningspopulationen). Med helårsindivider/helårshushåll avses individer/hushåll där samtliga vuxna var folkbokförda i både och undersökningsåret. HEK bygger på s.k. kosthushåll. Ett kosthushåll utgörs av alla personer som bor i samma bostad och har gemensam hushållning. I kosthushållet ingår t.ex. kvarboende ungdomar. Ett kosthushåll kan också bestå av flera generationer, syskon eller kompisar som bor tillsammans och har gemensam hushållning. Barn som bor lika mycket hos båda föräldrarna räknas till det hushåll där de är folkbokförda och ingår således endast i den ene förälderns hushåll. För att analysera fördelningseffekter av ändrade regler i välfärdssystemen använder Regeringen mikrosimuleringsmodellen FASIT. Till grund för dessa beräkningar ligger HEK-databasen. Modellen tillåter undersökningar av hur disponibel inkomst m.m. påverkas av en ändring av reglerna för beräkning av olika skatter, transfereringar och bidrag. För en analys av år där utfallsdata ännu inte finns tillgängliga görs en framskrivning av de ekonomiska och demografiska förhållanden som väntas gälla för det aktuella året (se nedan). Det är även möjligt att undersöka hur en regeländring påverkar margi- 2012/13:1 BILAGA 4 naleffekter och ersättningsgrader för hushållen. Effekterna kan undersökas för olika grupper (inkomstgrupper, hushållstyper etc.) eller aggregerat till samhällsnivå. På grund av eftersläpningen i inkomststatistiken krävs en framskrivning av HEK-data för att möjliggöra analyser av senare år. Framskrivningen görs i två steg. Först kalibreras datamaterialets urvalsvikter så att kända ändringar i befolkningsstrukturen och andra antalsuppgifter96 återspeglas. Genom kalibreringen justeras det antal individer som representeras av en viss individ i datamaterialet utan att individens övriga variabelvärden påverkas. För att justera vissa inkomstvariabler med avseende på den kända utvecklingen tillämpas sedan proportionell skalning. Detta görs bl.a. för löner, kapitalvinster och övriga kapitalinkomster. FASIT har huvudsakligen använts för statiska simuleringar vilket innebär att ingen hänsyn tagits till de eventuella beteendeändringar som uppstår till följd av att reglerna för skatte- och bidragssystemen ändras. För att kunna göra simuleringar som beaktar långsiktiga arbetsutbudseffekter av regeländringar har en särskild arbetsutbudsmodell utvecklats97. Modellen innehåller detaljerade regler för skatter och bidrag, samt faktiska uppgifter om inkomster m.m. för ett representativt urval av befolkningen. Vidare innehåller modellen ett antal skattade beteendeekvationer som beskriver dels individers preferenser för marknadsarbete, dels sannolikheter för övergångar från icke-arbete (arbetslöshet, långtidssjukskrivning eller sjuk- och aktivitetsersättning) till arbete när ersättningsgraden förändras. Modellen beaktar också att olika typer av hushåll ensamstående kvinnor, ensamstående kvinnor med barn, ensamstående män och sammanboende kan antas ha olika preferenser för marknadsarbete. Vid simulering av olika regeländringar kommer t.ex. en skattesänkning att påverka nyttan av de möjliga kombinationer av fritid och konsumtion som hushållet kan välja emellan. Detta ger impulser till beteendeförändringar i form av ett förändrat arbetsutbud. Förändringen i arbetstid påverkar individens arbetsinkomst och transfereringar, vilket i sin tur påverkar den offentliga sektorns ekonomi, hushållets inkomst och inkomstfördelningen.