prop · H0031d33 · 2012-09-20 00:00:00 — Regeringen anser att dessa förändringar är viktiga för att förbättra kvaliteten på de tjänster som erbjuds till konsumenterna och näringslivet. Dessutom kan det ofta leda till lägre priser för konsumenter och offentliga beställare. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Att genomföra reformer av detta slag är emellertid komplicerat. För att full effekt ska uppnås krävs noggrann uppföljning och utvärdering av reformerna samt att kompletterande åtgärder vidtas när så är nödvändigt. Ett exempel på uppföljningsinsatser är att regeringen beslutade att ge Trafikanalys i uppdrag att utvärdera marknaden för persontrafik på järnväg och effekterna av den nya kollektivtrafiklagen. En årlig delrapport ska lämnas av Trafikanalys. En delrapport inlämnades , i vilken ett antal områden för fortsatt analys har identifierats. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen avser att vid behov ge uppdrag om att genomföra ytterligare uppföljningar och utvärderingar. har en rad rättsakter antagits på järnvägsområdet av EU. Europeiska kommissionen har aviserat att ytterligare förslag på rättsakter ska presenteras som syftar till att öppna marknaderna för persontrafik på järnväg även inom medlemsstaterna. För att åstadkomma en ändamålsenlig marknadsöppning vill kommissionen även ändra på reglerna för hur behöriga myndigheter får ge ersättning till tågföretag för att de bedriver allmännyttig persontrafik på järnväg. Vidare har kommissionen för avsikt att tydligare än påtvinga separation av vissa funktioner i järnvägssystemet från varandra. Det gäller främst att skilja infrastrukturförvaltandet från trafikeringen. Kommissionen har även aviserat nya järnvägssäkerhetsbestämmelser inom ramen för det fjärde järnvägspaketet. Tranportstyrelsen har en viktig roll i att bevaka och analysera de marknader myndigheten har regleringsansvar över. Myndigheten bör dels utnyttja de medel man förfogar över, dels informera och lämna förslag till regeringen om myndigheten ser behov av lagändringar eller motsvarande. I regleringsbrevet har regeringen angett att Transportstyrelsen särskilt ska fokusera på att utveckla sina insatser gällande marknadsövervakning samt regelgivning, tillsyn och tillståndsgivning i syfte att främja en effektiv konkurrens på marknaderna inom myndighetens ansvarsområde. är fordonsbesiktningen i konkurrensutsatt. Det innebär att ackrediterade företag kan utföra besiktningar av personbilar, lastbilar, maskiner och andra fordon. Omregleringen av fordonsbesiktningen är en anpassning till den svenska huvudregeln om att 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 oberoende och självständiga organ, i konkurrens, ska utföra provning och kontroll. Den konkurrensutsatta fordonsbesiktningen förutsätts skapa ett bredare utbud för kunderna. Dessutom bedöms positiva samhällsekonomiska effekter skapas av fler och växande företag, nya produkter och tjänster som ger ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Omregleringen innebär en tydligare rollfördelning mellan myndigheter och de företag som utför besiktningar genom att det klargörs vad som ska vara statliga åtaganden i form av myndighetsuppgifter. Transportstyrelsen ansvarar för de regler som ska gälla för såväl besiktningsorgan och besiktningstekniker som för själva fordonsbesiktningen i sig. Transportstyrelsen svarar också för tillsynsansvaret att besiktningsverksamheten fungerar väl avseende trafiksäkerhet, miljö, prisutveckling, teknikutveckling och tillgänglighet. Staten har tillsammans med övriga ägare i Ak- tiebolaget uppdragit åt bolaget att avyttra delar av bolagets stationsnät. En viktig utgångspunkt för regeringen är att bidra till en väl fungerande marknad som behovet av en god täckning avseende fordonsbesiktningar i hela landet beaktas. Transportstyrelsen har inom ramen för ett offentligt anbudsförfarande slutit ett avtal med den europeiska luftfartsmyndigheten (). Enligt avtalet ska myndigheten bistå med kompetens för produktcertifiering samt granskning av flygsimulatorer och verkstäder i tredje land. Transportstyrelsen har informerat () om detta och Transportstyrelsens samlade bedömning är att det allmänna intresset av att myndigheten bidrar till att upprätthålla en hög flygsäkerhet i överväger i förhållande till de invändningar som kan riktas mot förfarandet t.ex. att Transportstyrelsen på detta sätt konkurrerar om uppdrag med potentiella ackrediterade organ (dnr N2012/2767/TE). Transportstyrelsen menar att myndighetens fortsatta engagemang när det nu aktuella avtalet löper ut bör omprövas i ljuset av utvecklingen på marknaden och framtida behov. Regeringens uppfattning är att den aktuella frågan åskådliggör att gränsen för myndigheters engagemang på konkurrensutsatta marknader inte alltid är lätt att dra och regeringen anser att det är lämpligt att med jämna mellanrum pröva tidigare åtagan- den, vilket är i linje med Transportstyrelsens avsikt i det aktuella fallet. Regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg Regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg, särskilt inom taxi- och åkerinäringen är fortsatt en högt prioriterad fråga. Regeringen har därför bl.a. uppdragit åt Transportstyrelsen och att i samråd ta fram en ordning för återkommande uppföljning och analys av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg. Myndigheterna ska också utföra en tillståndsmätning av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg och lämna förslag på hur riskvärderingssystemet ska utvidgas i enlighet med artikel 12 i Europarlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv /26/EG samt föreslå eventuella åtgärder för att underlätta och effektivisera myndigheternas tillsyn och kontroll av yrkestrafiken på väg. I uppdraget ingår även att lämna förslag till eventuella författningsändringar. ska Transportstyrelsen och redovisa uppdraget till (och ). har riktat två tillkännagivanden till regeringen inom taxiområdet (bet. 2011/12:TU8, rskr. 2011/12:195). Det gäller dels en översyn av taxinäringen och införande av obligatoriska redovisningscentraler för taxametrar i taxinäringen, dels att kraven på lokalkännedom för taxiförare i även bör finnas i fortsättningen. Transportstyrelsen har tagit initiativ för en översyn av kraven för taxiförarlegitimation och på taxiföretagen. () har tillsatt en utredare för att ta fram ett system som ger berörda myndigheterna möjlighet att ta del av sådan information som behövs för att kunna kontrollera att taxinäringen följer de beskattningsbestämmelser som gäller (Fi2012/2828). Utredaren ska särskilt analysera och föreslå vad som ska utgöra en redovisningscentral och hur kravet på obligatoriska redovisningscentraler för taxametrar ska säkerställas. Transportstyrelsen har också initierat en översyn om hur regelverket bör utformas för att tillgodose att taxiförare i har tillfredsställande lokalkännedom. Översynen ska även omfatta en analys av om det föreligger ett behov av detta i fler delar av landet. tillkännagivanden kommer att beaktas i regeringens fortsatta arbete. En väl fungerande kollektivtrafik med olika trafikslag är nödvändig bl.a. för att människor ska ha en god tillgänglighet och är viktig för miljön och klimatet. Det gäller för kortare och längre sträckor samt för såväl städer som landsbygd fast på delvis olika sätt. I städer är kollektivtrafik i många fall en förutsättning för att människor ska kunna förflytta sig på ett effektivt sätt. Den spårburna trafiken och busslinjetrafik med bra beläggning och miljöegenskaper hjälper till att skapa den goda staden. På landsbygden innebär kollektivtrafiken ett alternativ till personbil och att skapa resmöjligheter för personer utan bil. trädde den nya kollektivtrafiklagen (2010:1065) i kraft. Lagstiftningen för färdtjänst, riksfärdtjänst, skolskjuts och sjukresor tillkom när marknaden för allmän kollektivtrafik var organiserad på annat sätt än . Det är olika kommunala myndigheter som har ansvaret för olika typerna av resor, vilket ger en splittrad bild. Enligt regeringens bedömning finns det tydliga skäl att undersöka hur regelverket kan moderniseras i syfte att underlätta för såväl brukare som behöriga myndigheter och därför överväger regeringen att genomföra en översyn av denna lagstiftning. Regeringen har uppdragit åt Trafikanalys att föreslå utvecklade principer för statens finansiering av transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget för trafikavtal syftar till att skapa en grundläggande tillgänglighet med interregional kollektivtrafik. Regeringen menar att anslaget även fortsatt är ett viktigt medel för att minska brister i tillgänglighet med interregional kollektivtrafik. Mot bakgrund av Trafikanalys rapport kommer regeringen att analysera förutsättningarna för att utveckla styrningen av trafikavtalsverksamheten. som svarar för statens avtal om linjesjöfart till planerar att ingå ett nytt avtal om Gotlandstrafiken för perioden som sträcker sig från . Regeringen anser att det är av stor betydelse att färjetrafiken till och från även fortsättningsvis ger god tillgänglighet som tillfredsställer behoven hos medborgare och näringsliv i regionen. Det är därför viktigt att ingår 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ett avtal om trafik som är långsiktigt, stabilt och miljömässigt hållbart. För att öka effektiviteten i kollektivtrafiken på väg analyserar Transportstyrelsen möjligheten att höja den högsta tillåtna hastigheten för tung buss, under förutsättning att passagerare har tillgång till plats med bilbälte, . Som tidigare beskrivit i avsnitt 3.5.1 så beslutade regeringen om en strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken under peri- oden . Arbetet med den funktions- hinderpolitiska strategin kommer att fortsätta . Åtgärderna för att anpassa de statligt ägda busshållplatserna och järnvägsstationerna till alla resenärers behov fortsätter. Av strategin för genomförande av funktionshinderspolitiken under framgår att etapp 2 av det nat- ionellt prioriterade nätet av tillgängliga kollektivtrafikanläggningar ska vara färdigt till 2016. Regeringen avser att , som en följd av ställningstagande avseende den planerade infrastrukturpropositionen, att ge i uppdrag att lämna förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen för perioden 20142025. I denna ska inkludera överväganden om hur transportinfrastrukturen ska göras alltmer användbar för personer med funktionsnedsättning. Vid Transportstyrelsen pågår en översyn av lagen (1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik. Lagen, som syftar till att kollektivtrafiken anpassad med hänsyn till resenärer, ses över mot bakgrund av utvecklingen av såväl svensk lagstiftning som EU-rätt under . Vidare arbetar en grupp med representanter från , , Transportstyrelsen, Kommuner och Landsting samt brukarorganisationerna med att se över tillämpningen av regelverket vad avser parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning. beslutade om lagen (2006:489) om försöksverksamhet med komplement till färdtjänst. Lagen var tillfällig och följde i allt väsentligt förslagen i bilstödsutredningens betänkande Mobil med bil ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst (SOU 2005:26). Utredningens förslag var att kommu- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 nerna, som ett alternativ till färdtjänsten, borde ges möjlighet att erbjuda personer med funktionsnedsättning stöd till anpassning och inköp av ett fordon. Genom mobilitetsstödet skulle det bli möjligt att använda de resurser som används för färdtjänst på ett mer flexibelt sätt. Lagen angav att verksamhet endast fick bedrivas till av de kommuner som fått regeringens tillstånd. En utvärdering av resultatet gjordes av vilket visade att det finns skäl att lägga fast reglerna om komplement till färdtjänst. Regeringen avser därför att se över behovet av regeländringar inom detta område. Regionala luftrum och luftfartsavtal Inom EU sammanläggs nationella luftrum till större regionala enheter för att uppnå effektiva flygledningstjänster till förmån för kortare flygvägar, minskade restider, minskade bränslekostnader och minskad belastning på miljön. och har lagt samman sina luftrum och gemensam operativ drift av undervägstjänster (en-route) har startat . bedriver tillsammans med och en gemensam skandinavisk luftfartspolitik som har sin grund i det gemensamma ägandet av flygbolaget . Den skandinaviska luftfartspolitiken har liberaliserats och går ut på att ingå så liberala luftfartsavtal som möjligt med tredje land, av typen open skies, dvs. avtal utan begränsningar när det gäller flyglinjer och kapacitet och med fri prissättning. Framtiden för det skandinaviska luftfartssamarbetet har utretts av en särskild arbetsgrupp som har kommit fram till att det har fungerat väl och bör fortsätta, även om det finns effektiviseringspotential. Regeringen delar arbetsgruppens slutsats. Effektiva verksamheter i myndigheter och bolag Regeringen anser att statens roll och ansvar inom transportområdet fortsatt behöver förtydligas och myndigheternas verksamheter effektiviseras och i vissa fall ses över. Staten ansvarar för att gällande regelverk är ändamålsenliga och väl avvägda samt att resurserna används effektivt. Pågående effektivisering och översyn Inom pågår ett omfattande effektiviseringsarbete som inleddes . sikten är att effektiviseringarna ska åstadkommas huvudsakligen inom tre områden, en utvecklad trafikslagsövergripande planering och samordning, ökad intern effektivitet samt sänkta produktionskostnader i upphandlade entreprenader bidrag till ökad produktivitet inom anläggningsbranschen. De åtgärder som genomförts för ökad intern effektivitet visar att kan ca frigöras och, med utgångspunkt i förslag, nyttjas som del av finansieringen av de fortsatta satsningar på infrastrukturen som regeringen föreslår i denna proposition samt i den aviserade infrastrukturpropositionen. Många av effektiviseringarna har möjliggjorts genom skapandet av en trafikslagsövergripande infrastrukturförvaltande myndighet. Regeringen följer kontinuerligt arbete och har även beslutat om ett uppdrag till Statskontoret om att följa effektiviseringsarbete (dnr N2011/4993/TE). Då branschindex för utförande av entreprenader för såväl byggande som drift och underhåll regelmässigt överstigit det nettoprisindex (NPI) med vilket anslagen för dessa åtgärder uppräknas, har detta fått till följd att genomförandet av fastställda planer i avsedd takt allvarligt försvårats. Regeringen har därför tagit ett antal initiativ, bland annat har regeringen tillkallat (dir. 2009:92), som fått i uppgift att löpande följa upp och analysera agerande för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden på anläggningsmarknaden. har redovisat sina förslag i betänkandet Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen (SOU 2012:39). Sammanfattningsvis framhåller kommittén att det finns stor potential att öka produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen genom att beställaren håller god framförhållning vad gäller planering och upphandling, ökar andelen totalentreprenader samt stimulerar till ett mer industriellt byggande av anläggningar. Även Transportstyrelsen arbetar kontinuerligt med att effektivisera verksamheten och den förändrade finansieringsformen som infördes fr.o.m. har i sig skapat ytterligare incitament för effektivisering. Ytterligare effektivisering bedöms främst vara möjliga att åstadkomma inom den avgiftsfinansierade verksamheten. arbetar med att genomföra effektiviseringar genom bättre teknik, kompetensutveckling och bättre arbetsmetoder. Bland annat har tillsammans med tagit initiativ till att ha gemensamma lokaler och servicefunktioner. På grundval av regeringens bedömning i propositionen En sammanhållen havspolitik (prop. 2008/09:170) och utifrån vad har redovisat i sitt påföljande regeringsuppdrag (dnr N2009/4677/IR), pågår överläggningar om hur ett statligt rederi för forsknings- och undersökningsfartyg som organisatoriskt bör ligga under kan tillskapas. Avsikten är att samla och samordna olika fartygsresurser för forskning och undersökning som finns inom en rad statliga myndigheter, för att på så sätt få ett än mer effektivt och rationellt hanterande av statens olika maritima fartygsresurser. Inriktningen är att ska tillhandahålla samordning av fartyg och besättningar samt koordinera de olika myndigheternas behov av fartyg för forskning och undersökningsverksamhet. har fått i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utreda hur behovet av forsknings- och undersökningsfartyg bäst ska kunna tillgodoses samt hur statens fartygsresurser för forsknings- och undersökningsverksamhet ska kunna nyttjas mest effektivt. har höga målsättningar vad avser att fortsatt effektivisera verksamheten för att åstadkomma en solid ekonomisk bas. Verket kommer att omstrukturera organisationen för att anpassa den till de nya förutsättningarna. Även den lokala organisationen kommer att kundanpassas och effektiviseras. En av de åtgärder som prövas är bland annat att införa s.k. RTC (Remote Tower Center) för att effektivisera driften av flygtrafiktjänst vid små och medelstora flygplatser. inrättades Statens servicecenter och regeringens bedömning är att samtliga myndigheter bör analysera och pröva en eventuell anslutning till den nya myndighetens tjänster. Detta gäller även för samtliga transportmyndigheter. Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppgift att med hänsyn till konkurrensöppningen av den europeiska marknaden, de EU-förordningar som reglerar flyg- 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 trafiktjänsten samt den civilt-militärt integrerade flygtrafiktjänsten, analysera verksamhetsform, organisation och befogenheter och vid behov föreslå förändringar (dir. 2011:101). Utredningen, benämnd , överlämnade sitt betänkande Färdplan för framtiden en utvecklad flygtrafiktjänst (SOU 2012:27). Utredningen drar slutsatsen att flygtrafiktjänsten är ett offentligt åtagande, vad gäller flygtrafik under väg (en route) och för flygtrafiktjänst i anslutning till betydande flygplatser med internationell och nationell kommersiell linjetrafik samt att den är en samhällsviktig verksamhet och en del av det militära försvaret. Utredningen förslår att konkurrensutsatta delar särredovisas och bolagiseras under verkets egen förvaltning samt att får möjlighet att bilda bolag utomlands. Vad gäller den civilmilitärt integrerade flygtrafiktjänsten föreslår utredningen bl.a. att ska tillhandahålla flygtrafiktjänst i alla beredskapslägen och att en skyldighet införs för samtliga leverantörer av flygtrafiktjänst att samverka med vid planering och förberedelser för kris och höjd beredskap. Slutligen föreslår utredningen att Transportstyrelsen ges flera uppdrag beträffande konkurrensutsatta delarna av flygtrafiktjänsten. Betänkandet har remitterats och bereds i . har gett regeringen till känna att eventuella ytterligare steg avseende konkurrensutsättning av flygtrafikledningstjänsten inte ska tas förrän det pågående beredningsarbetet avseende betänkandet har avslutats och regeringen återkommit till och redovisat vad som vidtagits för att tillförsäkra att fortsatt fullgod flygsäkerhet har högsta prioritet och att hänsyn tas till Försvarsmaktens behov (bet. 2011/12:TU15, rskr. 2011/12:248). Regeringen noterar att det av betänkandet framgår att trafikutskottet, i likhet med regeringen, ser positivt på en introduktion för på den internationella marknaden, vilket också berörs av utredningen (se även avsnitt 3.7.17). tillkännagivande kommer att beaktas i regeringens fortsatta beredning av ärendet. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utveckling av analysverktyg och modeller Samhällsekonomiska analyser är ett viktigt beslutsunderlag inte minst i samband med beslut om investeringar och infrastruktur. Sådana analyser syftar kortfattat till att väga åtgärders kostnader mot deras nyttor för samtliga medborgare i samhället och används för att systematiskt kunna prognostisera och jämföra tänkbara konsekvenser av olika åtgärdsalternativ. Den samhällsekonomiska metod som används inom transportområdet är i grunden väl beprövad och har av oberoende parter bedömts ha egenskaper som krävs för att ge beslutsfattare relevant beslutsunderlag. Det är viktigt att analysresultat redovisas på ett transparent och begripligt sätt. Det kräver också en god och kvalitetssäkrad förvaltning av de analysverktyg (datamodeller) som tillämpas. Regeringen har uppdragit åt Trafikanalys att kontinuerligt följa trafikverkets arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser och följa den internationella modellutvecklingen på området. Kostnadsansvaret i svensk transportpolitik innebär att de transportpolitiskt motiverade skatterna och avgifterna bör utformas så att de främjar en samhällsekonomiskt effektiv resursanvändning inom transportsektorn. Regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att redovisa analyser av transportsektorns samhällsekonomiska kostnader i relation till skatte- och avgiftsuttag inom olika delar av den svenska och den europeiska transportsektorn. Vidare har regeringen gett Trafikanalys och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser i uppdrag att utveckla måluppföljningen vad avser tillgänglighetens påverkan på näringslivets konkurrenskraft och regionernas utvecklingskraft. Uppdraget ska slutredovisas och ska leda till en förbättrad uppföljning av det transportpolitiska funktionsmålet, bl.a. vad avser geografiska nedbrytningar. Regeringen bedriver en aktiv bolagsförvaltning och arbetar löpande med frågor som rör verksamheterna och hur de bäst organiseras. , och är infrastrukturförvaltande till sin karaktär och är därför några av de bolag som förvaltas inom utgiftsområde 22. En ökad samordning av och Infrastructure AB:s verksamheter har bl.a. lett till ökad effektivitet och lägre kostnader för de båda bolagen. är färdigbyggd och överlämnad till . Som en följd av detta erhöll regeringen bemyndigande att avveckla (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Arbetet med att likvidera bolaget har pågått inom och beräknas vara likviderat /2013. Mot bakgrund av att det tidigare varit en del frågor kring lämnade regeringen en skrivelse till med en redogörelse av förhållanden som rör , samt regeringens syn på vissa frågor avseende banan. I skrivelsen lämnades även en kortfattad beskrivning av villkoren för statens option att lösa ut ur avtalet, liksom en bedömning av förutsättningarna för att utnyttja optionen. Verka för ett modernt, miljöanpassat och säkert transportsystem Medvetenheten i samhället om miljöfrågornas betydelse ökar, inte minst beträffande transportsektorn. Ett hållbart transportsystem är en förutsättning för hållbar tillväxt och samhällsutveckling. Tillväxt, globalisering av handeln och urbanisering skapar en kraftig ökning av efterfrågan på person- och godstransporter. Transportsektorns största utmaning är att tillgodose en kraftigt ökad efterfrågan på transporter av god kvalitet och utveckla ett långsiktigt hållbart transportsystem där stor hänsyn tas till effekter på miljö och klimat. Forskning, innovation och teknikutveckling Dessa utmaningar kräver bl.a. insatser för utbildning, forskning och innovation. Det finns behov av forskning om transportsystemet som helhet och dess betydelse för samhällsutvecklingen. Behoven är ännu större av forskning och innovation för att få fram konkreta åtgärder för effektivisering och förnyelse i transportsektorn. med flera instanser pekar på forskning och innovation som en nyckel till förnyelsen. För såväl sjöfart som luftfart i övrigt finns det påtagliga behov av forskning och utveckling. Detta uppmärksammades av slutbetänkande Mer innovation ur transportforskning (SOU 2010:74). Utvecklingen av ett långsiktigt hållbart transportsystem kräver ett ökat samarbete, såväl inom som mellan trafikslagen. Det kräver en mobilisering av berörda aktörer, privata som offentliga som bör uppmuntras.