prop · GZ0372 · 2012-02-14 00:00:00 — 261Åklagarmyndigheten, projektdirektiv Cåbra II utveckling av elektroniskt informationsutbyte, , dnr ÅM-A 2009/0721. 262Domstolsverket, svar på frågeformulär . 263Åklagarmyndigheten, beslut om revidering av projektdirektiv Cåbra II, . med polisen och Brå ingår och tester planeras till följt av en driftsättning . Därefter följer leveranser till och mottagande av leveranser från . genomför numera sina åtaganden i RIF-arbetet inom ramen för myndighetens så kallade RIF-program.265 I programmet ingår bland annat Uppdrag e-Stämning, Ny rapportering av brottmålsavgöranden och ett införandeprojekt. I en överenskommelse har och åtagit sig att i samarbete förverkliga viktiga delar av det informationsutbyte som ska komma till stånd mellan åklagare och domstol. Syftet med uppdraget är att utveckla en elektronisk stämningsansökan, som i strukturerad form överför information från åklagarnas Cåbra-system till domstolarnas verksamhetsstöd . Ny rapportering av brottmålsavgörande (NRB) syftar till att ta fram krav och tekniska lösningar som behövs för att elektroniskt överföra och ta mot information om brottmålsdomar mellan domstolarna och berörda myndigheter i rättskedjan. , , , och samarbetar i projektet. När projektet är klart finns förutsättningar för att avveckla de så kallade RI-systemen och därför samordnas detta med projekt som drivs för en avveckling av RI-systemen. Den ursprungliga budgeten för RIF-program (e-Stämning, Ny rapportering av brottmålsavgörande (NRB) och införandeprojekt) har i och med konstaterad försening , utökats med 8 miljoner kronor.266 projekt i första etappen, e-Stämning och NRB, är försenade med . Främsta orsaker till detta är personalbrist och att kravbilden för konstruktionsarbetet inte var tillräckligt preciserad, vilket ledde till att arbetsinsatsen underskattades både vad gäller kompetensförsörjning och 265Domstolsverket, svar på frågeformulär . 266Domstolsverkets redovisning är inte uppställd så att det enkelt går att få fram RIF-relaterade medel. antalet arbetstimmar.267 gjordes en fördjupad kravanalys nedbruten på bland annat timmar och behov av kompetens. Myndighetens bedömning var att planeringen av konstruktionstiden inte var realistisk. meddelade om förseningen . Därefter gjordes en intern analys av arbetsläget och organisationen på myndigheten av en extern konsult.268 vidtog sedan åtgärder efter rekommendationer. Den aviserade förseningen har lett till att den första etappen för RIF-arbetet har senarelagts med . Risken för ytterligare förseningar, trots ny tidplan, finns enligt om kravbilden förändras och om beroenden eller förseningar hos annan myndighet inträffar, eller vid oväntat kompetensbortfall. Avvecklingen av kriminalvårdens KLAS-system Kriminalvården framhåller att avvecklingen av gamla och nyutvecklingen av motsvarande funktioner i det nya klientadministrativa systemet KVR innebär stora risker på grund av projektets storlek och att det fortfarande finns outredda risker med projektet. fattades ändå beslut om en treårig avveckling av med beräknad start och med avslut den 31 december 2014.269 Syftet är bland annat att minska kostnader för drift och förvaltning av system, att modernisera funktioner i en nyare teknisk plattform samt att förbättra funktionaliteten i de funktioner som införs i det nya systemet KVR. Avvecklingen av har dock inte ett direkt samband med myndighetens åtagande i den första etappen i RIF. Kriminalvårdens åtagande i RIF-arbetet är att utveckla it-system för att kunna ta emot elektronisk information och domar i brottmål. Inkommande information från myndigheterna i rättskedjan ska registreras i KVR. bedömde Kriminalvården att skulle ha en ekonomisk livslängd . Viss avveckling av delar av systemet och utveckling av nya delar i KVR påbörjades efter att KVR blev klart . En beslutad och dokumenterad avvecklingsplan för saknades dock vid denna tidpunkt.270 beslutade Kriminalvården om en insats för att slutföra avvecklingen av . Insatsen gick dock inte att genomföra, bland annat på grund av att 269KLAS byggdes och konverterades till en ny version 2001. Ett formellt beslut om en avveckling av togs (dnr 50-2011-114268). 270Kriminalvården har inte kunnat uppge siffror över nedlagda kostnader för redan genomförd konvertering från till KVR. nyckelpersoner slutade.271 Ambitionen var att avvecklingen av skulle vara klar . Kriminalvårdens inriktning har varit att successivt och efter behov avveckla funktioner i och införa motsvarande och bättre funktioner i nya KVR, vilket har förutsatt vissa förvaltningsåtgärder i KVR. uppmärksammade Kriminalvården att myndigheten hade höga kostnader för drift och underhåll av vissa system som var utplacerade hos en extern leverantör. Kriminalvården kom fram till att det fanns behov av att genomföra en översyn av situationen.272 På it-rådets möte diskuterades bland annat oklarheter om it-stödets tekniska plattform och om nya KVR:s tekniska struktur var tillräckligt stabil för att kunna bygga vidare på.273 Våren 2010 framkom på it-rådets möte att långsiktigt ska funktionaliteten som finns i KLAS-systemet flyttas över till KVR. Detta måste göras på ett klokt sätt så att KVR kan hålla i ytterligare tio år.274 aviserade it-enheten om behov av en analys av hur länge KVR tekniskt kan fungera.275 Därefter genomfördes en förstudie om teknik för att konvertera KLAS.276 Förstudien blev klar i januari 2011och diskuterades i it-rådet i mars 2011.277 Rådet konstaterade att Kriminalvården inte längre har egen kompetens att ansvara för drift och förvaltning av . beslutades i it-rådet att ett beslutsunderlag för avveckling skulle tas fram och föredras för generaldirektören som därefter fattade beslut om en treårig avvecklingsplan.278 272Kriminalvården, promemoria IT-utmaningar (,version 1.0). 273Kriminalvården, minnesteckningar från it-rådets möte (dnr 59-2009- 26033). 274Kriminalvården, minnesanteckningar från it-rådets möte (dnr 59-2009-28605). 275Kriminalvården, minnesanteckningar från it-rådets möte (dnr 59-2009- 28605). Analysen av arkitekturen genomförs , Kriminalvården e-post 2011-07- 07. 276Kriminalvården, promemoria förstudie KLAS:NET slutrapport, (dnr 50-2010-27971). 277Kriminalvården, minnesanteckningar från it-rådets möte (dnr 59-2011-6403). 278Kriminalvården, minnesanteckningar från it-rådets möte (dnr 59-2009-28605). Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och Från många till en sammanslagningar av myndigheter Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Inställda huvudförhandlingar i brottmål Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare Säkerheten i statens betalningar Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. i tider av kraftiga värdeförändringar. En granskning av åtta statligt bildade stiftelser och regeringen Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem har möjligheter till effektivisering utnyttjats? Den nordiska stridsgruppen 2008 - en del av EU:s Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? Underhållsstödet för barnens bästa? Polisens brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet ett bättre samarbete ger högre utbyte Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport Rättsväsendets myndigheter har väl kända brister i it-stödet. Regeringens mål har varit att skapa en bättre informationsförsörjning för ett effektivare ärendeflöde i rättskedjan och brottmålsprocessen, men få konkreta resultat har uppnåtts. Kostnaderna för it-verksamheten är betydande, 2011, och ökar . Det är angeläget att få ned kostnader för gamla system och it-stöd för att kunna utveckla nya. slutsats av granskningen av it-stödet i rättskedjan är att regeringen och myndigheterna samlat, trots vissa tydliga förbättringar och insatser, ännu inte skapat tillräckliga förutsättningar för att utveckla ett effektivt it-stöd. Regeringen har ingen långsiktig planering för arbetet. Det finns en risk att myndigheternas angelägna insatser inte påbörjas eller genomförs , vilket kan leda till ökade kostnader och att nytt it-stöd inte utvecklas i den takt som krävs. Flera kritiska it-projekt på myndigheterna är försenade och fördyrade. Det finns därför behov av bättre styrning av it-verksamheten och en ökad samverkan mellan myndigheterna. 114 90 [] Tfn Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsråden , ordförande, , , , , , , Sabuni, Adelsohn , , , , , , Hatt, Ek, Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:72 om it-stödet i rättskedjan