prop · H0031d28 · 2012-09-20 00:00:00 — TPB svarar även för att förse högskolestuderande personer med funktionsnedsättning i form av läshandikapp med tillgänglig studielitteratur. Medlen för studielitteraturverksamheten anvisas under utgiftsområde 15 Studiestöd, anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Inom myndigheten finns en och taktil läsning, punktskriftsnämnden, med uppgift att främja och utveckla taktil läsning och punktskrift som skriftspråk för synskadade. Inom myndigheten finns även ett särskilt beslutsorgan för taltidningar, taltidningsnämnden, som beslutar om bidrag till tidningsföretag som ger ut en talad version av den tryckta tidningen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 3:2 Talboks- och Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Till följd av att tidigare omprioriteringar från anslaget återförs ökar anslaget med 2013. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:2 Talboks- och . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Talboks- och får namnet Myndigheten för tillgängliga medier Efter förslag i regeringens proposition med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /80 har godkänt att en myndighet för biblioteksverksamhet med tal- och punktskriftsböcker inrättas (prop. 1979/80:25, bet. 1979/80:KrU22, rskr. 1979/80:76). I propositionen anges att myndigheten bör få namnet Talboks- och , se a. prop. Myndighetens verksamhet bestod initialt av biblioteksverksamhet med talböcker och punktskriftsböcker samt framställning av studielitteratur för synskadade. I verksamheten ingår numera också den tidigare verksamhet, dvs. att förbättra tillgången till innehållet i dagstidningar för de personer som har svårt att tillgodogöra sig skriven text, att stärka teckenspråkig litteratur och att erbjuda kompletterande samhällsinformation. Mot bakgrund av myndighetens breddade verksamhet och med beaktande av att begreppet tillgänglig är väl etablerat när det gäller personer med funktionsnedsättning anser regeringen att Talboks- och ska få namnet Myndigheten för tillgängliga medier. Namnändringen beräknas ske . 5.5.33:3 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 16 780 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 780 tkr prisnivå. 4Motsvarar 16 779 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till nyhetsinformation och litteratur (). Enligt stadgarna har stiftelsen till ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning för personer med funktionsnedsättning samt att ge ut lättlästa böcker (LL- böcker). Verksamheten ska bedrivas utan vinstsyfte och inom ramen för det avtal som träffas mellan staten och stiftelsen. gällande avtal löper till och med . Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 3:3 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:3 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 53 077 tkr prisnivå. 3Motsvarar 53 076 tkr prisnivå. 4Motsvarar 53 076 tkr prisnivå. Anslaget används till förvaltningskostnader för och folkminnen. Institutet är en central myndighet på språkets område som har till uppgift att bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och språkligt burna kulturarv i . Vidare ska institutet bedriva forskning samt delta i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Institutets verksamhet bedrivs i , , , och . Tabell 5.13 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 3:4 och folkminnen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen beräknar att överförs från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för att och folkminnen tar över ansvaret för lexikaliskt arbete inom tolkområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:4 och folkminnen . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6 Bildkonst, arkitektur, form och design Avsnittet omfattar Statens kulturråds bidragsgivning inom bild- och formområdet samt Statens konstråds insatser för den konstnärliga gestaltningen av den gemensamma miljön. Vidare omfattas (redovisas även under avsnitt 10) och . Tabell 6.1 Utgiftsutveckling Bildkonst, arkitektur, form och design, utgiftsområde 17 Bildkonst, arkitektur, form och design 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Summa Bildkonst, arkitektur, form och design 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 3.3. har även antagit mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Målen är följande: -Arkitektur, formgivning och design ska ges goda förutsättningar för sin utveckling. -Kvalitet och skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. -Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer ska tas till vara och förstärkas. -Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö ska stärkas och breddas. -Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande ska på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor. -Svensk arkitektur, formgivning och design ska utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. Bedömningen av resultatet inom arkitektur, form och design utgår från bl.a. besökssiffror, utställningar och fördelade bidrag. Vidare redovisas insatser för barn och unga samt samverkan. För bildkonstområdet utgår resultatbedömningen från uppgifter om bl.a. inköpta konstverk, antal konstnärliga gestaltningar, antal inkomna konstansökningar och fördelade bidrag. Vidare redovisas insatser för att öka intresset för och kunskapen om offentlig konst hos allmänheten och hos samarbetspartners samt för olika samverkansinsatser. Bedömningen utgår även från insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla verksamheten samt insatser avseende jämställdhet. 6.4.1 Arkitektur, form och design Översyn av form- och designområdet I budgetpropositionen angavs att den tidigare aviserade översynen av form- och designområdet inletts. Översynen har bl.a. innefattat en analys av hur form- och designfrågorna generellt kan uppmärksammas och tillgängliggöras i högre grad. I översynen har även ingått att göra överväganden om det finns nya former för samverkan och samordning med hänsyn till befintliga verksamheter inom form- och designområdet. De bedömningar som görs med utgångspunkt i översynen återfinns under avsnitt 2 Politikens inriktning. har till uppgift att främja och förmedla kunskap om hur en ökad kvalitet inom arkitektur, form och design kan bidra till samhällsutvecklingen. Förutom museets tidigare uppdrag innebär det att de uppdrag som var Rådet för arkitektur, form och designs ansvar till stora delar övergått till . Detsamma gäller det mötesplatsuppdrag som låg hos Föreningen . Sammanlagt har museets anslag ökats med ca för att finansiera det vidgade uppdraget. har haft en stark utveckling av antalet besök . Jämfört med året innan ökade antalet besök . Den utåtriktade verksamheten har bestått både av utställningar och program i de egna lokalerna samt deltagande i möten och debatter i andras lokaler och program. I det egna huset arrangerades nio utställningar, varav fyra var egna produktioner. prövades ett nytt utställningskoncept kallat . Då genomfördes bl.a. möten, utställningar, seminarier, föredrag, workshops, filmvisningar, konstnärliga uttryck, bokbord och debatter. I de enkäter som museet genomfört är genomsnittsbesökaren nöjd med sitt besök. Antalet externa samverkansparter är stort. Vidare har besöken i samlingarna ökat jämfört , liksom den externa finansieringen av forskning. Samverkan inom ramen för uppdraget gestaltning av offentliga miljöer, tillsammans med , och , har fortgått, liksom arbetet med hållbar stadsutveckling tillsammans med , och . Museet arbetar fortlöpande med digitalisering av samlingar och kommunikation. Museet arrangerar, förutom visningar av de egna utställningarna, även stadsvandringar. () har till uppgift att främja hemslöjden i , såväl ur ett kultursom ett näringsperspektiv. Trenden i verksamheten är att den strategiska samordningen ökar i betydelse jämfört med bidragsgivningen. Detta återspeglas i fördelningen av kansliets arbetsinsatser och i kostnaderna per verksamhetsgren. Tabell 6.2 Arbetsinsatser 20102011 I tid (procent) Kostnader (tkr) I tid (procent) Kostnader (tkr) har myndighetens arbete tydligt riktat sig till kulturella och kreativa näringar samt till utvecklingen av hemslöjden som näringsgren. En näringskonsulent har utnämnts för en period av och av projektmedlen har gått till projekt som har med hemslöjd som näringsgren att göra. En ny utbildning i slöjd och kulturhantverk med inriktning mot ledarskap och entreprenörskap startades vid . medverkar i det samverkansråd som inrättades i samband med kultursamverkansmodellens införande och förser rådet med sakkunskap inom hemslöjdsområdet. Nämnden ingår i en arbetsgrupp för beredning och uppföljning av de kulturplaner som regionerna tagit fram. NFH har även gjort en uppföljningsresa till de fem län som ingick i modellen samt ordnat ett seminarium riktat till de elva län som gick in i modellen . Nämnden framhåller att det finns stora skillnader mellan regionerna och deras förutsättningar, vilket innebär att olika modeller 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och förhållningsätt bör prövas för att förändringsarbetet ska lyckas. Nämnden har levererat en strategi för sin barn- och ungdomsverksamhet för 20122014. Verksamheten bedöms ha hög kvalitet. NFH har aktivt samarbetat med för att förbereda Hemslöjdens 100-årsjubileum . Ett betydelsefullt steg har tagits när det gäller arbetet med internationella och interkulturella frågor genom att en rikskonsulent har anställts för ändamålet. genomfördes en översyn av det framtida behovet av nationell samordning på hemslöjdsområdet och av nämndens framtida verksamhet. Resultatet av översynen har presenterats i en departementspromemoria (Ds 2012:8). Promemorian har remitterats. Ärendet bereds i . är en liten myndighet med ett brett uppdrag, vilket förutsätter en god förmåga att samverka med andra myndigheter och organisationer. Mycket av hemslöjdsverksamheten bottnar i det civila samhället och i den ideella hemslöjdsorganisationens breda arbete, vilket har lett till samarbetsprojekt mellan som myndighet och som ideell organisation. Nämnden redovisar även en omfattande samverkan med en rad olika statliga myndigheter samt regionala aktörer. Föreningen är världens äldsta förening för form och design. Svensk Form är en ideell medlemsförening som verkar för att främja svensk design nationellt och internationellt genom att främja, lyfta fram och synliggöra formgivare, designer och modeskapare och verka för att förbättra villkoren för dessa. Svensk Forms verksamhet har koncentrerats på att främja och synliggöra svensk design utomlands och på att möjliggöra deltagande av svenska designer i internationella sammanhang. Tidningen , som utkommer även på engelska, har varit en prioriterad del av verksamheten. Medlemsantalet har ökat med ca 1 000 medlemmar. genomfördes två större satsningar, Swedish design goes och Swedish vid möbelmässan i . Svensk Forms vandringsutställningar har visats på olika håll i 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Svensk Form har ansvar för två priser, UNG och Design S samt förvaltar tre stipendieformer. tilldelades Svensk Form för att i ökad grad synliggöra svenskt mode såväl nationellt som internationellt. Det kan t.ex. handla om att samarbeta med de svenska modeveckorna och medverka till att möjliggöra för mindre modeföretag att synas. Svenskt mode kan synliggöras i utlandet genom riktade insatser i samverkan med svenska utlandsmyndigheter och andra relevanta svenska aktörer. Arbetet har inletts och har främst inneburit riktade insatser mot ett antal större städer i världen. I den målsättning som regeringen satt upp om att fördubbla exporten har vissa utvalda kulturella och kreativa näringar med särskilt stor exportpotential valts ut som prioriterade områden för främjararbetet , däribland modeområdet. Ansvaret för området arkitektur, form och design delas av flera politikområden, vid sidan av kulturpolitiken. Myndigheter och aktörer inom närings-, utrikes, miljö- och socialpolitiken har här viktiga uppgifter. I flera avseenden kan positiva trender avläsas för verksamhet som vittnar om att museet uppfattas som relevant och intresseväckande för ett ökande antal individer och aktörer inom området. är regeringens krav på resultat höga med tanke på de betydande nya anslagsresurser som ställts till museets förfogande för nya uppgifter. Från flera håll framförs att museet, trots en breddad verksamhet, inte i tillräcklig utsträckning fungerat som den nationella mötesplats för arkitektur-, form- och designområdet som regeringen avsett. Av myndighetens egen redovisning är det även svårt att utläsa att det strategiska arbete som utlovats i en rapport till regeringen har genomförts i tillräcklig utsträckning. Regeringens bedömning av verksamhet redovisas även under avsnitt 2 Politikens inriktning. Bedömningen av den samverkan som pågår mellan , , och med att ut- veckla gestaltningen av offentliga miljöer presenteras under avsnittet Bildkonst (se nedan). står inför en period av förändring då verksamheten påverkas av införandet av kultursamverkansmodellen som innebär att fördelningen av medel till länshemslöjdskonsulenterna successivt överförs till landstingen. Föreningen utgör en viktig kunskapsplattform för designområdet i . Även utomlands bedrivs ett omfattande arbete med att främja svensk design internationellt och att synliggöra som designnation. Utöver regeringens uppdrag bedriver Svensk Form verksamheter och projekt i samarbete med myndigheter, organisationer och företag. Svensk Form fungerar som både förmedlare och opinionsbildare inom designområdet. har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön. förser byggnader som innehåller statlig verksamhet med god samtidskonst liksom övriga offentliga miljöer som inte ägs av staten. Tabell 6.3 Antal avslutade konstprojekt 20102011 I allmänhet sträcker sig byggprocesser där konstnärlig gestaltning ingår . Totalt har 19 konstnärer fått uppdrag att genomföra konstnärlig gestaltning i den offentliga miljön. Inom ramen för uppdraget om samverkan om gestaltning av offentliga miljöer har tre samverkansavtal tecknats . Vid utgången av 2011 fanns det elva pågående samverkansprojekt av varierande karaktär och i olika delar av landet. Samverkansformer mellan yrkesgrupper har utvecklats med särskilt fokus på att förbättra kvaliteten i arbetet. Uppdraget har förlängts t.o.m. utgången av 2013. Myndigheternas efterfrågan på konstkollektioner som sammanställer är fortfarande mycket hög. Tabell 6.4 Prestationer konstprojekt 20102011 konstverk (tkr) sprider även kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö genom en varierad programverksamhet med bl.a. seminarier, föreläsningar, invigningar och publikationer. har forskningsprojektet offentlig byggnadsanknuten konst i offentlig och privat ägo genomförts. Projektet syftar till att analysera och bedöma vilken kompetens och vilka ekonomiska resurser som fordras för att långsiktigt vårda och bevara den offentliga konst som är beställd av såväl stat som landsting och kommuner och som ägs bl.a. av privata fastighetsbolag. arbetar aktivt för att integrera ett mångfalds- och jämställdhetsperspektiv i verksamheten. Fler kvinnor än män har fått uppdrag och fler konstverk av kvinnliga konstnärer än manliga konstnärer blev inköpta . Att bredda rekryteringen av konstnärer ur ett regionalt perspektiv är också viktigt för att nå mångfaldsmålet. Tabell 6.5 Konstnärernas fördelning på kön 2011 För att skapa direkt kontakt med ungdomar har en fototävling framgångsrikt lanserats på webben. I Kriminalvårdens miljöer har fått i uppdrag att placera konstverk 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 som främst vänder sig till de barn och unga som besöker sina anhöriga. samarbetar med , och inom ramen för uppdraget om samverkan om gestaltning av offentliga miljöer. Myndigheten samarbetar med även inom ramen för forskningsprojektet offentlig byggnadsanknuten konst i offentlig och privat ägo. Vidare sker ett samarbete med statliga myndigheter och svenska ambassader i utlandet för att sammanställa konstkollektioner. Inom ramen för arbete med konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön förs löpande dialog med medborgare, boende och olika andra grupper inom det civila samhället. fördelar bidrag till ett flertal aktörer inom bild- och formområdet, bl.a. organisationer, utställningsarrangörer och konsthantverkskooperativ. fördelar även utrustningsbidrag till konstnärernas kollektivverkstäder. Anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet tillfördes bl.a. som en förstärkning av stödet till särskilda utställare. har genomfört en konsekvensanalys av bidragsgivningen till konsthantverkskooperativ för att se hur det statliga stödet på bästa sätt kan stödja och öka tillgängligheten till samtida konsthantverk. slutsats är att den framtida bidragsgivningen inom bild- och formområdet bör vara mer flexibel för att kunna följa områdets utveckling. Vidare har antalet ansökningar för internationellt kulturutbyte inom bild- och formområdet ökat . Inom museiområdet fördelar verksamhetsbidrag och utvecklingsbidrag till landets länsmuseer samt utvecklingsbidrag och forskningsbidrag till de statliga centrala museerna. ingår verksamhetsbidragen för regional museiverksamhet successivt i kultursamverkansmodellen. bidragsgivning har därmed minskat enligt tabellen nedan. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 6.6 beviljade bidrag till Bild och form, museer och utställningar 20092011 ansvarar också för den statliga utställningsgarantin. var 23 garantier utställda till ett sammanlagt värde av i genomsnitt ca . Bidrag till bild- och formområdet utgjorde av totala bidragsgivning. beviljades de regionala museerna totalt i utvecklingsbidrag, med fokus på större samarbetsprojekt. De statliga insatserna på området bidrar till att den offentliga miljön berikas med konst. Ansvaret för hur den gemensamma miljön ser ut bör dock delas av många aktörer och det är av stor betydelse att olika perspektiv beaktas vid utformningen av gemensamma miljöer. Det arbete som leds av , , och inom ramen för uppdraget om samverkan om gestaltning av offentliga miljöer är positivt i detta hänseende och bidrar till att utveckla nya arbetsformer och processer för att stärka arkitektonisk kvalitet i planering och utformning av offentliga miljöer. Genom en gestaltning av hus och offentliga miljöer som kan tjäna som förebild bidrar myndigheterna till att stärka intresset och förståelsen för de värden som arkitektur, form och konst innebär för samhället. Regeringen bedömer att de insatser gjort inom bild- och formområdet har bidragit till att utveckla utbudet av och tillgängligheten till professionell bild- och formkonst i hela landet. Regeringens arbete med att följa användningen och tillämpningen av det statliga avtalet för medverkans- och utställningsersättning till konstnärer, , (se även avsnitt 7) bör fortsätta. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 884 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 884 tkr prisnivå. 4Motsvarar 7 885 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens konstråds förvaltningskostnader. har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön. I detta ligger att förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet, medverka till att konst tillförs även andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten och sprida kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. Tabell 6.8 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 4:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20142016 är preliminär. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:1 . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . 6.5.24:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslagets används för konstförvärv beslutade av . Anslaget får belastas med vissa kostnader för administration och genomförande av verksamheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Skälen för regeringens förslag: Inom ramen för anslaget bör möjlighet ges till att kunna ingå åtaganden med konstnärer för fleråriga projekt. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2014 och 2015. Erhållet/föreslaget bemyndigande 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 6.11 Härledning av anslagsnivån 20132016, för 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget.