prop · H0031d32 · 2012-09-20 00:00:00 — Andel biodrivmedel (beräknat utifrån energiinnehåll) var , en ökning . Samtliga förnybara drivmedel har ökat sin andel men det är biodieseln som har stått för den största förändringen. Andelen etanol har ökat från , andelen biogas har ökat från och andelen biodiesel har ökat från . Andelen biodiesel har därmed, sett till energiinnehåll, blivit högre än andelen etanol. Enligt den lägesrapportering om utvecklingen av förnybar energi som lämnades till Europeiska kommissionen (dnr N2011/6291) ökar andelen förnybar energi i snabbare takt jämfört med den bedömning som regeringen gjorde i handlingsplan för förnybar energi (dnr N2009/7789). 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 till 2010 har mängden förnybar energi inom värme och kyla ökat med , mängden förnybar el har ökat med och mängden förnybar energi i transportsektorn har ökat med . Inom värme och kyla är det främst industrin som har ökat sin användning av biomassa, men även fjärrvärme och värmepumpar bidrar till ökningen. För el beror ökningen på mer el från biomassa och vind. Ökningen i användningen av biomassa beror bl.a. på den kalla temperaturen och ökad kapacitet. Regeringen bedömer att överskott av förnybar energi i förhållande till EU:s krav kommer att uppgå till drygt . Det förväntade överskottet tillsammans med relativt sett låga kostnader för ny förnybar energi innebär att det finns goda förutsättningar för att utnyttja de s.k. samarbetsmekanismerna i förnybartdirektivet för att därigenom bidra till att EU:s mål för förnybar energi till 2020 nås till minsta möjliga kostnad. Än så länge är dock intresset från andra länder för att utnyttja samarbetsmekanismerna vagt. , , och tillhör de länder som förefaller ha kommit längst i arbetet med samarbetsmekanismer. Den gemensamma elcertifikatmarknaden mellan och är den första tillämpningen av samarbetsmekanismerna. När det gäller utbyggnaden av förnybar elproduktion i bedömer regeringen att elcertifikatsystemet fungerar väl. Aktörerna på elcertifikatmarknaden har anpassat sig till systemet och en omfattande utbyggnad av förnybar elproduktion sker och planeras. Den hittillsvarande ökningen av elproduktionen inom ramen för systemet ligger i linje med de mål som har satts upp. Utbyggnaden har t.o.m. gått något snabbare än förväntat, vilket bidragit till ett visst överskott av elcertifikat på marknaden. Vid utgången av 2012, och även 2014, kommer vissa äldre produktionsanläggningar att fasas ut ur elcertifikatsystemet. Regeringen kommer att följa utvecklingen, bl.a. hur utfasningen påverkar elcertifikatmarknaden med avseende på överskottet av elcertifikat samt certifikatens prisutveckling. Sammantaget anser regeringen att systemet är ett effektivt styrmedel för att nå uppställda mål för produktionen av förnybar el. Vindkraften har en stor outnyttjad potential i och regeringen bedömer att det kommer 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften för att nå de mål som har satts upp inom ramen för elcertifikatsystemet. Planeringsramen för vindkraft är ett sätt för regeringen att ytterligare synliggöra behovet av att skapa planmässiga förutsättningar för vindkraften. Det är angeläget att samtliga berörda centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner tar ett tydligt ansvar i arbetet med att skapa sådana planmässiga förutsättningar. Vindkraft byggs ofta ut i glest befolkade landsbygdsområden, och kan därför bli ett betydelsefullt bidrag till den lokala ekonomin, exempelvis genom nya arbetstillfällen och en mer differentierad ekonomi. arbete med det nationella nätverket för vindbruk och dess noder, tillsammans med vindkraftsamordnarna och länsstyrelsernas arbete med ökade insatser av tillståndsprövningen respektive arbete med bidrag för översiktsplanering, skapar kontinuerligt förbättrade förutsättningar, inom ramen för elcertifikatsystemet, för en kostnadseffektiv utbyggnad av vindkraft i . Många mycket goda vindlägen återfinns i områden som har olika former av skydd. Av vägledning om etablering av vindkraft i Natura 2000-områden framgår att etablering huvudsakligen är möjlig i sådana delar av Natura 2000-området där det inte förekommer livsmiljöer eller arter som området avser att skydda. En miljöprövning måste ske i varje enskilt fall. I marin miljö utgör vindkraftverkens fundament artificiella rev som kan ge positiva synergieffekter. Det pågår ett omfattande arbete om vindkraftens miljöeffekter inom ramen för projektet . Dessa studier visar att vindkraftsetableringarnas negativa effekter på miljön varit få och små. () konstaterar i sin rapport att Försvarsmakten, när det gäller etablering av ny vindkraft i närheten av militära flygplatser, har en mer restriktiv syn än försvarsmakterna i och . FOI redovisar att det finns faktorer som motiverar vissa skillnader länderna emellan. Vidare redovisar FOI en sammanvägd problembild när det gäller hanteringen av vindkraftsärenden. De problem som vindkraftsbranschen lyfter fram är bl.a. att Försvarsmaktens motiveringar vid negativa remissvar är bristfälliga, att Försvarsmakten inte står fast vid tidigare lämnade besked och att det tar att få svar på förfrågningar som riktas till myndigheten. Försvarsmakten ser å sin sida problem med bristande underlag från projektörer, att inaktuella förfrågningar om lokalisering av vindkraft blockerar nya och aktuella ansökningar samt att upprepade förfrågningar kan innebära att försvarets intressen blir kartlagda. Regeringen anser att samverkan mellan berörda myndigheter bör utvecklas när det gäller frågan om utbyggnad av vindkraft. Detta för att denna, utifrån rättssäkra tillståndsprocesser och med beaktande av övriga riksintressen, så långt det är möjligt och lämpligt ska kunna ske där vindförhållandena är gynnsamma. Det är också angeläget att fler vindkraftsprojektörer på olika sätt anstränger sig för att skapa en god lokal förankring för olika vindkraftsetableringar. God lokal förankring kan öka möjligheten att kunna använda bra vindlägen utifrån goda lokala förutsättningar. Målet för forskning och innovation inom energiområdet är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Verksamheten indelas i sex temaområden. ska för varje temaområde formulera visioner, mål och prioriteringar avseende vetenskaplig kunskap, teknikutveckling, kommersialisering, m.m. ska säkerställa att den kunskap som behövs för energisystemets omställning och utveckling finns inom industrin, vid universitet och högskolor och den övriga offentliga sektorn samt tillse att resultat och metoder från energisystemstudier integreras i myndighetens verksamhet. ska vidare främja svenskt näringslivs utveckling och marknadsintroduktion av nya produkter och tjänster som bidrar till omställningen i och globalt, samt bidra till kommersialisering av resultat genom att stödja projekt som bedöms ha kommersiell potential såväl finansiellt som med affärsutvecklande åtgärder. Verksamheten ska bidra till möjligheterna att uppfylla uppställda energi-, klimat- och miljöpolitiska mål. I det följande redovisas resultaten av den forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras helt eller delvis från anslaget 1:5 Energiforskning inom utgiftsområde 21 Energi. Dessa medel disponeras i huvudsak av . uppgick beviljade medel för forskning, utveckling och demonstration till totalt , jämför med under föregående år. I budgetpropositionen aviserade regeringen en treårig satsning på avseende framför allt demonstration och utveckling av andra generationens biodrivmedel. Efter ett utlysningsförfarande valde ut fem projekt. Fyra av dessa projekt föreslogs beviljas så stora stödbelopp att ett godkännande av Europeiska kommissionen krävdes efter statsstödsprövning. respektive beslutade kommissionen om att godkänna stöden för tre av dessa. Stödet till det fjärde projektet understeg tröskelvärdet för särskild prövning hos kommissionen och har igångsatts. Det femte projektet godkändes av kommissionen . Ett av dessa projekt fick nya projektägare som valde att avsluta projektet . Nedan redovisas verksamhet och resultat inom de sex temaområdena samt för affärsutveckling och kommersialisering, energiinriktad grundforskning och internationellt forskningssamarbete. Temaområde Byggnaden som energisystem Verksamheten ska bidra till en effektivare energianvändning i bebyggelsen samt till ökad 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 användning av uppvärmningssystem baserade på förnybar energi. Beviljade medel för temaområdet uppgick till , vilket innebär en ökning med jämfört med föregående år. har myndigheten prioriterat följande uppgifter: Energi- och resurseffektivt byggande och förvaltning inom och resurseffektivt byggande och förvaltning (CERBOF). CERBOF syftar till att möjliggöra en effektiv energianvändning i det svenska byggnadsbeståndet. Fokus ligger på forskning och innovation för att möjliggöra renovering av äldre bebyggelse till en låg energianvändning. Program Resurseffektiva Kyl-och värmepumpsystem (Effsys) som syftar till att ge förutsättningar för en effektiv energianvändning. Studier av samverkan mellan tekniska system, it, information och beteende inom programmen Energisystem och Energi, it och Design (EID). Energieffektivisering i kulturhistoriska byggnader. Forskningen inom detta område handlar främst om förnybara drivmedel och utvecklingen av energieffektivare energiomvandlingssystem och fordon, i första hand för vägtrafiken. Verksamheten bidrar direkt till uppfyllandet av EU:s bindande mål om energieffektivisering, till minskade koldioxidutsläpp, ökad användning av förnybar energi, ett minskat oljeberoende och därmed en tryggare energiförsörjning. Verksamheten bidrar till uppfyllandet av det bindande målet om förnybar energi i transportsektorn 2020. Verksamheten har även koppling till den långsiktiga prioriteringen om att 2030 ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Beviljade medel till projekt inom temaområdet ökade till , jämfört med 2010. I denna summa ingår stöd till , till PV och till inom den särskilda satsningen på demonstration och utveckling. Ett av dessa projekt (Chemrec)fick nya projektägare som valde att 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 prioriterades följande uppgifter: Utveckling och kommersialisering av el- och hybridfordon inom bl.a. Elfordonsprogrammet, Miljöriktad fordonsforskning och Energieffektiva vägfordon. Demonstration och affärsutveckling avseende andra generationens drivmedel. Användning av biobränslen bidrar till flera energi- och klimatmål, inte minst målet om en ökad andel förnybar energi. Beviljade medel till projekt inom området minskade något jämfört med och uppgick till 2011 jämfört med under föregående år. har följande uppgifter prioriterats: De tre bränsleprogrammen Tillförsel, Omvandling samt Hållbarhet som har fokus på säker, hållbar och kostnadseffektiv tillförsel av biobränslen. Programmen som genomförs i nära samverkan med varandra hanterar hela bränslekedjan. Utveckling av effektiva kraftvärmetekniker baserade på biobränslen med inriktning mot högre elutbyte och ökad bränsleflexibiltet. Småskalig kraftvärme har fått ökad prioritering för att möjliggöra el- och värmeproduktion istället för enbart värmeproduktion. Svensk basindustri använder stora mängder el och värme. En effektivisering bidrar till en förbättrad samt till lägre utsläpp från fossila bränslen. Verksamheten bidrar till energieffektiviseringsmålen samt till minskade koldioxidutsläpp och ökad användning av förnybar energi. Beviljade medel till området uppgick till , vilket är en minskning jämfört med då beviljades. Prioriterade områden har varit: Insatser för ökad energieffektivisering i industrins processer genom satsningar inom programmet Effektivisering av industrins energianvändning, och Innventia. Programmet Mekmassainitiativet, där primära mål är att bidra till att minska det totala behovet av elenergi vid framställningen av produkter med innehåll av mekanisk och/eller kemimekanisk massa. satsningar inom kraftsystemet ska bidra till en ökad andel el från förnybara elproduktionstekniker. Verksamheten bidrar till EU:s bindande mål om förnybar energi 2020. Insatserna bidrar även till planeringsramen för vindkraft på 2020. Beviljade medel till projekt inom temaområdet har ökat kontinuerligt och uppgick till jämfört med under föregående år. har följande områden prioriterats: Utveckling av ett robust och mer effektivt framtida elnät med hög tillgänglighet, god elkvalitet och hög leveranssäkerhet smarta nät, som tillåter och är väl anpassat för integration av en stor andel ny förnybar elproduktion. Insatser görs exempelvis inom forskningsprogrammen , EKC 2 samt SweGrids. Insatser för att minska kostnaderna för elproduktionstekniker från flödande energikällor såsom vindkraft, vattenkraft och vågkraft, samt insatser för att minimera miljöpåverkan och reducera hindren för etablering från sådana tekniker. Insatser genomförs exempelvis inom programmen Svenskt Vattenkraft Centrum, Svensk Vindkrafttekniskt Centrum, Vindforsk, Vindval, SolEl-programmet och . Energisystemstudier bidrar till mångsidiga kunskaper om energisystemets funktion och förutsättningarna för att bygga miljömässigt, ekonomiskt och socialt uthålliga energisystem. Ökad förståelse och kunskap om energisystemet bidrar indirekt till uppfyllandet av samtliga energipolitiska mål. Beviljade medel till projekt inom temaområdet uppgick till , vilket är en ökning jämfört med 2010 och 2009. Verksamhet som prioriterats är: Analys av energipolitiska styrmedel och deras konsekvenser, samt analys av energimarknadernas funktion, främst inom programmet Allmänna energisystemstudier. Programmet Nordeuropeiska elperspektiv (NEPP) där en bred krets av finansiärer och forskningsinstitutioner samlas kring ny forskning om Nordeuropeiska elmarknadens framtidsutmaningar. Beteenderelaterad energiforskning som främst bedrivs inom programmet för Energi, it och Design och program Energisystem. Omställningsinriktad forskning och utveckling inom energi- och transportsektorn som bedrivs inom programmet LETS (Governing transitions toward Low-Carbon Energy and ). Målet för verksamheten är att nå en ökad affärsmässighet och goda möjligheter till kapitalförsörjning för tillväxtprojekt, samt ökad kommersialisering av forskning och innovation. Målet är även att utveckla och driva internationell marknadsfrämjande verksamhet för svensk energiteknik i nära samarbete med andra myndigheter och organisationer. har 44 bolag beviljats villkorslån för affärsutveckling och kommersialisering. beviljades ytterligare 8 villkorslån om totalt . Med syftet att stimulera kommersiella aktörer att bidra till företagens utveckling genomförs även informationsinsatser till investerare för att förse dem med bättre beslutsunderlag och därmed ökat intresse för investeringar inom energiområdet. har ett samarbete med beträffande energiinriktad grundforskning. För årliga utlysning finns en principiell överenskommelse mellan som innebär att utlysningen kompletteras med en energirelevansbilaga och att inkomna 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ansökningar bedöms även utifrån ett energiperspektiv. En gemensam grundforskningskommitté har bedömt projekten och baserat på kommitténs rekommendationer överfört ansökningar till för finansiering. 2011 beviljades 18 projekt totalt . har deltagit i och stöttat svenskt deltagande i ett stort antal internationella forskningssamarbeten, främst inom ramen för EU, det nordiska samarbetet och IEA. Inom EU sker insatserna främst inom sjunde ramprogrammet och inom det särskilda initiativet Plan (SET-plan). Inom SET-planens områden Vindkraft och Bioenergi har myndighetens representanter medverkat till att formulera insatsernas inriktning och villkor för de länder som avser att delta i samarbetet. I Kommissionens utlysning av stöd till stora demonstrationsprojekt inom programmet NER300 har ansvarat för hanteringen av de svenska ansökningarna vilka granskades av myndighetens expertgrupp . Nio ansökningar lämnades in till Europeiska Investeringsbanken tillsammans med myndighetens bekräftelse på projektens genomförbarhet avseende teknik, innovation och kapacitet. De svenska ansökningarna innehåller demonstrationsprojekt kring bioenergi, vindkraft och smarta nät. Inom det nordiska samarbetet har myndigheten bland annat deltagit i Nordic Built program som är en del av det nordiska samarbetsprogrammet för Innovation och Business policy 20112013. deltar även i Nordiska Energy and Transport Programme, där en utlysning om Sustainable Freight Transport har skett . Såvitt gäller de olika bilaterala samarbetsavtalen kan nämnas att pågående forskningsprojekt inom det bilaterala samarbetet genererat kopplingar till svenska näringslivsintressen, där diskussioner kring fördjupade samarbeten nu pågår. En referensanläggning för biogasproduktion har byggts i , . Den tekniska lösningen har implementerats med gott resultat och fungerar nu som en referensanläggning för 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 energiproduktion från biogas genom anaerobisk rötning av slam från avloppsreningsverk. I samband med denna investering har även ett grundats på området, vilket lett till betydande samarbete mellan svenska och amerikanska universitet. I tabell 2.6 redovisas antal beslut och beviljade stöd till forskning, utveckling och demonstration fördelat på de sex temaområdena. ökade de beviljade beloppen jämfört med . Den största delen återfinns även inom temaområdet Transportsektorn vilket förklaras av att de förstärkta anslagen i budgetpropositionen i första hand avsåg demonstration av andra generationens biodrivmedel. Tabell 2.6 Stöd till forskning, utveckling och demonstration. Antal beviljade projekt och beviljade medel fördelat på de sex temaområdena 20092011 Energisystemstudier, övrigt mm Samfinansieringsgraden, dvs. andra aktörers ekonomiska bidrag till de projekt som finansieras med anslag från utgiftsområdet, ökade markant eftersom flera av de beviljade stöden avser produkter som är nära ett kommersiellt genombrott. Denna utveckling har fortsatt , se tabell 2.7. Tabell 2.7 Samfinansiering av forskning, utveckling och innovation 20082010 Av tabell 2.8, som redogör för hur medlen fördelats på olika typer av aktörer, framgår att andelen medel som gått till företag har ökat Även detta förklaras av att den höjda anslagsnivån, vilken möjliggjorde stöd till ett antal större anläggningar som har 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 samfinansierats med företagen. Att företagens andel av beviljade medel blivit större innebär dock inte att beviljade belopp till andra typer av aktörer har blivit mindre. Tabell 2.8 Procentuell fördelning av beviljade medel mellan olika grupper av mottagare Offentliga organ/internationellt Tabell 2.10 Beviljade projekt fördelat på kategorier Kompetenscentra och andra centra Utveckling, demonstration och innovation Fordonsstrategisk Forskning och Innovation Andelen beviljade projektmedel av i inkomna ansökningar sökt belopp uppgick . Beviljningsgraden i termer av antal projekt uppgick till , se tabell 2.10. Uppgifterna om ansökt och beviljat inkluderar medel avseende Fordonsstrategisk Forskning och Innovation. Tabell 2.9 Beviljade projekt 2011 Beviljat för perioden fram Beviljade medel fördelas på olika typer av insatser i enlighet med tabellen 2.9. (På grund av avrundningseffekter summerar sig inte beloppen till ). Med Forsknings- och utvecklingsprogram avses program med universitet och högskola som främsta utförare, men med företrädare för forskare, samhälle och näringsliv i styr- och referensgrupper. Utvecklingsprogram sker i samverkan med näringslivet. ansvarar någon bransch- eller näringslivsorganisation för genomförandet med hjälp av programstyrelser eller motsvarande. Verksamheten kring utveckling, demonstration och innovation innehåller dels myndighetens stöd till affärsutveckling och såddfinansiering, dels enskilda utvecklings- och demonstrationsprojekt. Delprogrammet Energi- och miljö inom Fordonsstrategisk Forskning och Innovation genomförs i enlighet med det särskilda avtalet mellan staten och den svenska fordonsindustrin. har elva större program, centra och projekt genomgått oberoende utvärderingar avseende kvalitet och relevans. Utvärderingarna utförs i regel av en grupp med deltagare från såväl industri som universitet eller högskolor. Forskningen kring Molekylära solceller bedömdes av utvärderingen vara av excellent vetenskaplig kvalitet. Ytterligare fokus på processutveckling och aktiviteter för kommersialisering rekommenderas. Utvärderingen av Värmeforsks Basprogram finner att programmet fungerat bra och effektivt och i huvudsak uppnått de ställda målen. Bland de rekommendationer som lämnas kan nämnas att målen för kommande etapp bör utformas 2012/13:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 tydligare, att kompetenta universitetsforskare i större utsträckning bör kopplas till de experimentella projekten, samt att viss del av programmet bör fokuseras på långsiktigare uppgifter. Program energisystem upprätthåller en bred verksamhet inom energisystemforskning. Enligt utvärderingen bedöms programmet i hög utsträckning bidra till det grundläggande målet att utveckla ny kunskap som möjliggör långsiktig utveckling mot hållbara och resurshushållande energisystem. De doktorer som examineras från programmet anses utgöra en viktig resurs för offentlig förvaltning, forskning och näringsliv. Utvärderingen rekommenderar för framtiden att man ytterligare tydliggör vad det tvärvetenskapliga arbetssättet innebär, och satsar mera på resultatspridning och marknadsföring samt internationell samverkan. och resurseffektivt byggande och förvaltning (CERBOF) Utvärderingen pekar på vissa problem med ansökningarnas kvalitet och kvantitet, särskilt från industrin och inom området beteende, processer och styrmedel/incitament. Det sägs även behövas tydligare administrativa rutiner för att hantera och förtydliga kombinationen av EU-projekt och nationella projekt, liksom tydligare anvisningar för form och innehåll och en etablerad rutin för granskning av projektens slutrapporter. Utvärderingen konstaterar även att det kan finnas behov av en högre stödandel inom delområdet beteenden, processer och styrmedel. Satsningen på Miljöriktad fordonsforskning har utvärderats med bland annat följande slutsatser: Merparten av projekten har resulterat i avsevärd teknikutveckling som kommer att nå marknaden och därmed bidra till energieffektivare fordon. Insatserna har mildrat effekterna av krisen inom fordonsindustrin. Satsningen innehöll flera mycket tydligt lyckade projekt, såsom de kring pluginhybrid, AB Volvos Hybridbussar, och Miljövänlig stadsbil. Två utvärderingar av Etanolprogrammet har genomförts av skilda utvärderingsgrupper, en teknisk-ekonomisk, som avsåg SEKABs genomförda aktiviteter i etanolpilotanläggningen i , och en vetenskaplig. Sammanfattningsvis konstateras att pilotprojekten uppnått en hög grad av måluppfyllelse och demonstrerat en teknik för produktion av cellulosaetanol (andra generationens etanol) från olika lignocellulosamaterial som gran och vetehalm. SEKAB E-Technology har under hela programperioden, , insamlat och säkrat värdefulla immateriella rättigheter, IPR, och etablerat en högt kompetent teknisk organisation. För att gå vidare till exempelvis en produktionsanläggning i stor demonstrationsskala krävs bl.a. kapitaltillskott och organisatoriska insatser. Den vetenskapliga utvärderingen finner att programmet är excellent och rekommenderar starkt en fortsättning. Programmets resultat är av internationell klass och ett flertal projekt (t.ex. PDU-aktiviteterna) leder den internationella utvecklingen. Utbildning av kompetent personal är ett viktigt resultat. Två projekt inom området Artificiell fotosyntes har utvärderats.